ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 268, 2014-04-29 14:00

מירי רגב: אנחנו נמצאים בדיון נוסף של חוק הדיור הלאומי, המכונה ויפללה.

מירי רגב: אנחנו סיימנו את חלק התכנון עם הרבה מאוד פערים בינינו ובין הממשלה.

מירי רגב: נקבע כבר יום רביעי עם השר.

מירי רגב: נקווה שנעבור אותו.

מירי רגב: כרגע אנחנו בפערים מאוד מאוד גדולים בנושא התכנון.

מירי רגב: אני מקווה שאנחנו נצליח לצמצם את הפערים, כי יש לי כוונה בסוף מאי, עוד לפני שיוצאים לחופשת שבועות שזה ב-2 או ב-3 ליוני, להביא את הצעת החוק הזאת לידי הצבעה במליאת הכנסת.

מירי רגב: בשביל זה אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מגיעים לצמצום פערים.

מירי רגב: אנחנו עוברים עכשיו לקטע השני והאחרון של החוק, שמדבר על הקטע הקנייני.

מירי רגב: מי שהוביל אותו ונתן את הברכה לחלק הקנייני זה היועץ המשפטי לממשלה, כשמי שמייצג אותו פה הוא ארז.

מירי רגב: אנחנו נשמע היום מארז את הרציונל שעומד מאחורי ההיבטים הקניינים.

מירי רגב: הגיעו לכאן ראשי המועצות האזוריות.

<ערן ניצן: מדובר בהצעת חוק שיזם משרד האוצר יחד עם משרד המשפטים, משרד הפנים ומינהל מקרקעי ישראל.

<ערן ניצן: זה חלק ממאמץ כלל ממשלתי להתמודד בדרכים שונות עם משבר הדיור.

<ערן ניצן: הדרכים האלו מחולקות לדרכים בעלי השפעה מידית ובטווח הקצר מכל הסוגים, כמו שקורה בוועדת התכנון ובתחום המיסוי, לבין צעדים קצת יותר ארוכי טווח שהחשיבות שלהם היא גם התמודדות במשבר הזה.

<ערן ניצן: אני אומר בכנות ובפתיחות, שהחשיבות של הצעדים ארוכי הטווח, כמו הקמת מוסדות התכנון כמו שמוצע פה – "דירה להשכיר" שמדברים עליה - הם כדי שלא נמצא את עצמנו במשברים הבאים באופן דומה, שיהיו לנו כלים שנוכל להצטייד בהם במשברים הבאים, שיהיה לנו מלאי תכנון, שיהיו לנו אפשרויות קניין, שיהיו לנו דרכים להתגבר גם על משברי הדיור הבאים.

<ערן ניצן: אנחנו חושבים שלהצעת החוק הזאת, ואני בכוונה מכוון את זה לתחילת הדיון, יש חשיבות רבה ליכולת שלנו כממשלה לקדם פרויקטי דיור גדולים ומשמעותיים לכל גורמי הממשלה שעוסקים בזה, במיוחד לרמ"י, במתחמים גדולים ואסטרטגיים במדינת ישראל כדי לייצר דיור איכותי ואינטנסיבי.

<ערן ניצן: כמו שתיארת, יש הרבה מאוד משמעות ללוחות הזמנים שנכנסים במתווה שהגדרת.

<ערן ניצן: בעניין הזה אנחנו רואים הרבה מאוד חשיבות.

<ערן ניצן: אני רוצה להתחייב בפנייך שנעשה כל למאמץ לעמוד בלוחות הזמנים.

מירי רגב: מי יעשה מאמץ?

<ערן ניצן: אנחנו איתך.

מירי רגב: אתם צריכים להתפשר.

מירי רגב: אם לא תתפשרו לא יהיה חוק.

<ארז קמיניץ: אני רוצה לגעת במספר נקודות עקרוניות.

<ארז קמיניץ: אני אומר בהתייחס לדברים שלך, כבוד יושבת הראש.

<ארז קמיניץ: ההצעה הזאת היא הצעה של משרד האוצר.

<ארז קמיניץ: משרד האוצר תכנן את העבודה.

<ארז קמיניץ: אסור לקחת קרדיטים.

<ארז קמיניץ: מי שהוביל את ההצעה זה משרד האוצר, לא אנחנו.

<ארז קמיניץ: היבטי הקניין קיבלו התייחסות יותר עקרונית שלנו, כי אנחנו כמשרד משפטים אמונים על ההיבטים האלה בצורה משמעותית.

<ארז קמיניץ: מה יש כאן בהצעה, מה הלו"ז של ההצעה ומאיפה היא באה?

<ארז קמיניץ: המטרה של החוק הזה ושל צעדים אחרים של הממשלה, כאשר צוות 90 הימים היה אחד המובילים שלו, היא להגדיל את ההיצע.

<ארז קמיניץ: יש פעולות אחרות שנעשות על ידי הממשלה לצורך הורדת מחירי הדיור.

<ארז קמיניץ: אנחנו התכנסנו כאן בחקיקה הזאת לצורך משמעותי אחד של הגדלת ההיצע.

<ארז קמיניץ: שתי רגלים מרכזיות.

<ארז קמיניץ: רגל אחת היא רגל תכנונית שעליה דיברתם בדיונים הקודמים, רגל שנייה היא רגל קניינית.

<ארז קמיניץ: מדוע צריך את הרגל הקניינית?

<ארז קמיניץ: כי המצב הקיים היום, כפי שאנחנו מכירים אותו, כפי שמכירים העוסקים בתחום, כפי שמכירים רשות מינהל מקרקעי ישראל, משרד השיכון, משרד האוצר וגם אנחנו, היא שזמינות קרקע שלכאורה רלוונטית למימוש תכניות למגורים לא מידית כפי שהיינו רוצים, או לוקח זמן לקבל קרקע שמיועדת למגורים.

<ארז קמיניץ: לוקח זמן מסוים שנע בין חודשים לשנים מיום הזמינות התכנונית ועד היום שבו מדינת ישראל, משרד השיכון, משרד האוצר ובעתיד גם "דירה להשכיר" יוכלו להשתמש בקרקע הזאת לצורך שיווקה ליזמים, לצורך הוצאת היתרי בנייה, לצורך שיווקה לדיירים, בין אם בשכירות ובין אם במכר.

<ארז קמיניץ: את הכשל הזה או את הבעיה הזאת רצה צוות 90 הימים לפתור.

<ארז קמיניץ: הפלטפורמה היא פלטפורמה שסיכמנו בינינו ומופיעה כרגע.

<ארז קמיניץ: הלו"ז של ההצעה מקצר את תקופת הזמן שבין מועד שינוי הייעוד לבין מועד העמדת הקרקע לזמינות לגורמי הממשלה השונים.

מירי רגב: כשאתה מדבר על קרקע, אתה מדבר רק על קרקע של המדינה?

<ארז קמיניץ: קרקע שהיא במקורה של מקרקעי ישראל ויש בה מחזיקים, כאשר למחזיקים יש זכויות.

<ארז קמיניץ: הזכויות שלהם מותנות במצב שבו לעת שינוי ייעוד חלה עליהם חובה להשיב את החזקה למדינת ישראל.

<ארז קמיניץ: זה לא חייב להיות קרקע חקלאית.

<ארז קמיניץ: זה ודאי לא יהיו כל הקרקעות שיש להן תכנון ותמ"לי.

<ארז קמיניץ: יש תכניות גם בקרקע במתחמים עירוניים שיהיו עליהן תכניות ותמ"ליות.

<ארז קמיניץ: על התכניות הותמ"ליות שיהיו על קרקע חקלאית או על קרקע אחרת שבעת שינוי ייעוד חלה חובה להשיב למדינה את החזקה, עליהן אנחנו רוצים להלביש הוראות קנייניות, כשהמשמעות שלהן היא הקדמה של מועד החזרת החזקה למדינה.

<ארז קמיניץ: ההקדמה הזאת נעה בין תקופה של חצי שנה, אולי קצת יותר חודשים יחסית למצב הקיים היום ויחסית לתנאים הקבועים בחוזה כפי שהוא קיים היום בחוזים חקלאיים ובחוזים אחרים שחלה לגביהם חובת השבה בעת שינוי הייעוד.

מירי רגב: כל הקרקעות החקלאיות וקרקעות נוספות שהן לא חקלאיות שקיבלו הקיבוצים, המושבים או מחזיקים כאלה ואחרים - -

זבולון כלפה: חכרו.

מירי רגב: חכרו אותן.

מירי רגב: ההסכם איתם הוא כזה שברגע שהמדינה מקבלת החלטה שהיא צריכה לייעד את הקרקע לטובת נושא ציבורי כזה או אחר, היא יכולה לבוא בכל שלב ובעצם להחזיר לעצמה - זה בשפה יותר עדינה מלהלאים - את הקרקע.

<ארז קמיניץ: נכון.

מירי רגב: כל אחד שיש לו קרקע כזאת יודע את זה.

<ארז קמיניץ: יודע את זה.

יעקב אשר: עורכי הדין לא יודעים את זה.

יעקב אשר: בואו נהיה מציאותיים.

<ארז קמיניץ: שני תיקונים קטנים למה שאמרת.

<ארז קמיניץ: זה לא בהכרח המדינה, זה מוסד התכנון.

<ארז קמיניץ: מוסד תכנון אישר תכנית.

<ארז קמיניץ: הוא שינה את הייעוד לא בהכרח לשימושים ציבוריים.

<ארז קמיניץ: זה יכול להיות גם למגורים.

<ארז קמיניץ: זה לא בהכרח לדרך.

<ארז קמיניץ: יכול להיות למגורים.

<ארז קמיניץ: פה אנחנו מדברים על תכניות למגורים.

<ארז קמיניץ: מוסד התכנון החליט ברמה ארצית שצריך לעשות תכנית מועדפת למגורים בקרקע הזאת.

<ארז קמיניץ: היום, לצורך העניין, יודעים בעלי החוזים האלה שבתוך תקופה של חצי שנה מיום שמינהל מקרקעי ישראל, שרשות מקרקעי ישראל דורשת את הקרקע הם צריכים להחזיר אותה.

<ארז קמיניץ: בעת מתן תוקף לתכנית אין להם כבר זכויות בקרקע.

<ארז קמיניץ: יש להם זכויות לתקופת הזמן שבה הם יקבלו דרישה מהמינהל ויצטרכו להשיב.

<ארז קמיניץ: מעת שינוי היעוד הם צריכים להשיב את החזקה בקרקע.

יעקב אשר: בכל חכירה זה כך?

<ארז קמיניץ: לא בכל חכירה.

<ארז קמיניץ: יש חכירות עירוניות, יש חכירות לתעשייה.

<ארז קמיניץ: יש חכירות שאין בהן שינויי ייעוד.

<ארז קמיניץ: במרבית הקרקעות החקלאיות יש.

<ארז קמיניץ: יש קרקעות לתעשייה, יש קרקעות לשימושים אחרים שיש בהן סעיפי שינוי ייעוד, שיש בהן חובת השבה בעת שינוי ייעוד.

<ארז קמיניץ: כאשר הייעוד משתנה, כאשר יש תכנית בתוקף שמשנה את הייעוד, מהותית כבר היום צריך להשיב את הקרקע.

<ארז קמיניץ: מה שאנחנו מנסים להגיד - זה הלו"ז של ההצעה, בעיקר סעיף 33 – זה: ראו נא, אנחנו במצב משברי.

<ארז קמיניץ: נכון שהחוזה נתן לכם "גרייס" של עוד חצי שנה להיות בקרקע, אבל אנחנו מבקשים את התקופה הזאת לקצר.

<ארז קמיניץ: אנחנו מבקשים שכשיהיה תוקף לתכנית נקבל את הקרקע.

<ארז קמיניץ: אם נוכל לעשות את זה בהסכמה, נדבר עוד בתוך הליכי התכנון, נאמר:

<ארז קמיניץ: אנחנו הולכים לעשות תכנית ותמ"לית על הקרקע הזאת, אנא תבואו איתנו להסכם, אנא תפנו את הקרקע כבר במועד הפקדת התכנית או מיד לאחר הפקדה.

<ארז קמיניץ: אם לא תהיה הסכמה כזאת - -

מירי רגב: יש היום כבר סימון של קרקעות כאלו שהאוצר או גורם תכנוני כזה או אחר יודע איפה הוא רוצה לעשות את - -?

<ארז קמיניץ: זו שאלה למינהל התכנון.

<ארז קמיניץ: מינהל התכנון התחיל באיזו שהיא עבודה.

<ארז קמיניץ: אני לא יודע עד כמה היא קונקרטית.

<ערן ניצן: התחילה עבודה.

מירי רגב: יש סימון של קרקעות?

מירי רגב: מה אתם לחוצים על החוק אם אין עדיין סימון של הקרקעות?

<ערן ניצן: יש התחלה של עבודה.

<ערן ניצן: ברגע שהוועדה הזאת תקרום עור וגידים - -

<ארז קמיניץ: כמובן שאנחנו צריכים קודם לתכנן.

<ארז קמיניץ: אנחנו צריכים לבוא ולהגיד שאנחנו מגישים תכנית.

<ארז קמיניץ: הגשה של תכנית לוקחת זמן.

<ארז קמיניץ: ברגע שיש קליטה של תכנית במינהל התכנון, יתחיל שיח - -

יעקב אשר: האם יש מקומות ריאליים שאתם יודעים ששם צריכה להיות תכנית?

מירי רגב: תנו לי דוגמה של מקום כזה.

<ארז קמיניץ: זה מינהל התכנון, לא הייעוץ המשפטי.

<ארז קמיניץ: אנחנו מתגברים על חוזים קיימים.

<ארז קמיניץ: אני רוצה להגיד איפה הקושי, כי יש פה קושי.

<ארז קמיניץ: אנחנו מודעים לקושי.

<ארז קמיניץ: באנו לכנסת על מנת שלמרות הקושי היא תאשר את המהלך הזה.

<ארז קמיניץ: יש פה קושי.

<ארז קמיניץ: אנחנו מתגברים על חוזים קיימים.

<ארז קמיניץ: החוזים הקיימים נותנים תקופת זמן מסוימת בין מתן תוקף לתכנית ובין הצורך להשיב את הקרקע, להשיב את החזקה בקרקע.

<ארז קמיניץ: אמרתי קודם שזה נע בין 3 חודשים לשנה בממוצע.

<ארז קמיניץ: כמעט תמיד זה חצי שנה, אבל יש גם חוזים אחרים.

<ארז קמיניץ: אנחנו מבקשים מהכנסת שנוכח המצב המשברי היא תתגבר על החוזים האלה ותאמר: חברים יקרים, כולנו נושאים בעול המשבר הזה, כולנו צריכים לתת איזה שהוא מחיר תמורת המשבר הזה, כשהמחיר שצריכים לתת עם סעיפי שינוי הייעוד הוא להסכים להשיב את הקרקע.

<ארז קמיניץ: האם תקבלו פיצוי על ההפסד החקלאי הזה ככל שאתם מאבדים חקלאות?

<ארז קמיניץ: כמובן שיהיה פיצוי לדבר הזה.

<ארז קמיניץ: האם מועצת מקרקעי ישראל תיתן עוד "גרייס" ועוד אקסטרה של פיצוי מוגדל לאנשים שיסכימו ללכת למהלך הזה בהסכמה?

<ארז קמיניץ: יש נכונות לעשות את הדבר הזה.

<ארז קמיניץ: אנחנו יודעים שלא כולם יסכימו ללכת למהלך הזה בהסכמה, לכן אנחנו צריכים לכפות את הדבר הזה במקומות שלא תהיה הסכמה.

יעקב אשר: החוק היום לא מאפשר את זה?

<ארז קמיניץ: החוק מאפשר רק לפי תנאי החוזה.

<ארז קמיניץ: זה בסדר.

<ארז קמיניץ: החוק מאפשר להפעיל הליכי כפייה רק לפי תנאי החוזה.

<ארז קמיניץ: גם המציאות מלמדת, אבל גם החוזה בתיאוריה שלו אומר שלפחות חצי שנה מיום דרישה לאחר מתן תוקף לתכנית, רק חצי שנה אחר כך קמה לך הזכות לדרוש את השבת החזקה למדינה.

<ארז קמיניץ: רק אחרי חצי שנה למתן תוקף לתכנית קמה בעצם חובת ההשבה של החזקה בקרקע.

<ארז קמיניץ: זה תלוי גם במכתב דרישה של הרשות.

<ארז קמיניץ: הרשות צריכה להוציא מכתב דרישה.

<ארז קמיניץ: זאת פרוצדורה שלוקחת עוד זמן.

<ארז קמיניץ: את התקופה הזאת אנחנו מבקשים לקצר.

<ארז קמיניץ: אנחנו רוצים להעמיד בעת מתן התוקף לתכנית את הקרקע בחזקתה של מדינת ישראל על מנת שתוכל מידית לשווק אותה.

איציק שמולי: אתה יכול להגיד מילה במקרה שלא תינתן ההסכמה בחלק מהמקומות, מה שחבר הכנסת יעקב אשר שאל קודם בין השורות?

איציק שמולי: בהנחה שזה נגרר במקומות מסוימים להליכים משפטיים - -

מירי רגב: מגיעים לקטע פלילי.

מירי רגב: פה יש בעיה.

איציק שמולי: מה אם מישהו מנסה לתקוע את התכנית משפטית?

<ארז קמיניץ: תמיד אפשר.

<ארז קמיניץ: יש תהליכי התנגדות לתכנית.

איציק שמולי: השאלה אם נוכל לתת פתרון רק בחקיקה, או שבכל מקרה "נאלץ" בסופו של דבר לכפות את ההסכמות.

<ארז קמיניץ: החיים הם כאלה שלפעמים יש הסכמות, לפעמים אין הסכמות.

<ארז קמיניץ: מי שרוצה לתקוע את התכנית יש לו שורה ארוכה של אופציות לעשות את זה בבתי משפט.

<ארז קמיניץ: למי שרוצה לתקוע את ההשבה יש שורה ארוכה של דרכים לעשות את זה.

<ארז קמיניץ: בסוף יש חוק.

<ארז קמיניץ: החוק מייצר את המסגרת.

<ארז קמיניץ: לפחות אל מול בתי המשפט אנחנו יכולים להגיד: זה החוק.

<ארז קמיניץ: אפשר לראות את זה בנוסח.

<ארז קמיניץ: אם נסתכל על הנוסח, הנוסח עוקב אחרי חוק מקרקעי ישראל (פינוי קרקע).

זבולון כלפה: ארז, מי שיושב פה ושומע את הדברים עלול לחשוב שהחסם המרכזי זה החקלאות והחקלאים שמונעים את עניין הדיור.

זבולון כלפה: כולנו יודעים שכל הנושא הזה של הבעיה במחירי הדיור מורכב מהרבה מאוד דברים.

זבולון כלפה: כולנו יודעים שהחסם המרכזי הוא התמשכות התהליכים בתוך משרדי הממשלה.

זבולון כלפה: אתה שומע על כל מיני עבודות שקיימות, אבל נתונים לא קיבלנו.

זבולון כלפה: יש כנראה היצע של תכניות קיימות בהיקף של מאות אלפי יחידות דיור.

מירי רגב: זבולון, תדע שדחינו את הדיון עם בינת שוורץ משום שהיא רק חזרה מחו"ל.

מירי רגב: בדיון הבא היא צריכה להציג את מלאי הדירות במדינת ישראל, מה המלאי התכנוני של הדירות במדינת ישראל, איזה מתחמים הולכים לכיוון של הדיור הלאומי.

זבולון כלפה: גם את החסמים בכל דבר ודבר.

זבולון כלפה: בגלל שיש פה בעיה של חוסר אמון במערכת אז כשמאשרים תכנית מיד מתנים אותה בכך: אני, משרד התחבורה, לא חותם עד שעושים מעקף.

זבולון כלפה: אני, המשרד הגנת הסביבה, לא חותם עד שלא עושים פה מט"ש.

זבולון כלפה: ממילא הכל מסובך אחד בתוך השני, לכן הגעתם להסכמי הגג שבראייה הכוללת פותרים חלק מהעניין.

זבולון כלפה: בואו נאזן טיפה את התמונה גם בעניין הזה, שלא נחשוב שהחקלאים והחקלאות - -

<ארז קמיניץ: יש שורה ארוכה של חסמים שמונעים הגדלה של ההיצע.

<ארז קמיניץ: מדינת ישראל מנסה להתמודד עם כל החסמים האלה.

<ארז קמיניץ: מה שתיארת הוא בהחלט סוג של חסמים שמדינת ישראל מנסה להתמודד איתו.

<ארז קמיניץ: זה קיים.

<ארז קמיניץ: הבעיה של מערכת תכנונית שהתוצר התכנוני שלה לוקח זמן ממושך קיימת, גם הבעיה של זמינות הקרקע לאחר תכנון קיימת.

<ארז קמיניץ: יש מקומות שבהם זמינות הקרקע היא פחות או יותר מידית, כי מגיעים להסכמות או כי יש הבנה.

<ארז קמיניץ: יש מקומות שבהם זמינות הקרקע היא פחות מידית.

<ארז קמיניץ: גם בבעיה הזאת אנחנו רוצים לטפל.

<ארז קמיניץ: האם בזה שנפתור את בעיית התכנון ואת בעיית הקניין פתרנו את כל הבעיות?

<ארז קמיניץ: בוודאי שלא.

<ערן ניצן: אנחנו מטפלים בשאר הבעיות.

<ערן ניצן: בחסמים אנחנו מטפלים, ברשויות מקומיות אנחנו מטפלים, במתן היתרים אנחנו מטפלים.

זבולון כלפה: ברשויות אתה מטפל גם פה, דרך אגב.

<ערן ניצן: נכון, אבל במתן היתרים אנחנו עושים משטר של עידוד רשויות להנפיק היתרי בנייה.

<ערן ניצן: יש טיפול בכל אחד מהסגמנטים.

<ערן ניצן: אחד הסגמנטים, כמו שארז ציין, הוא באמת העניין של - -

זבולון כלפה: בנושא הזה של זמינות הקרקע החקלאית או האחרת תתאר תמונה של חסמים שקיימים לאורך התהליך.

זבולון כלפה: האם אפשר לקבל מהמינהל רשימה לוועדה לגבי 20 השנים האחרונות?

זבולון כלפה: בוא נראה מה היה.

זבולון כלפה: ביקשנו בתאריך זה, קיבלנו אחרי 20 שנה, אחרי 10 שנים, עם מאבקים, בלי מאבקים.

מירי רגב: מהמועצות האזוריות?

זבולון כלפה: מהמרחב הכפרי כולו.

<ארז קמיניץ: המועצות האזוריות הן כמובן שחקן.

<ארז קמיניץ: זה לא הקרקע שלהן.

זבולון כלפה: מי שחוכר אלה האגודות, הקיבוצים , היישובים.

זבולון כלפה: כל הידע הזה קיים בתוך המינהל.

<עודד גבולי: מירי, אני רוצה שיהיה ברור שמדובר גם על קרקעות פרטיות בחוק.

<ארז קמיניץ: לא.

<עודד גבולי: כתוב.

מירי רגב: לא לגבי יכולת ההלאמה.

מירי רגב: כל התכנית היא על קרקע של המדינה.

<קריאה: יש פה יישובי מיעוטים.

<קריאה: יש פה 20% קרקע פרטית.

<תומר רוזנר: הפרק הזה מתייחס רק לקרקע מינהל.

<עודד גבולי: יש פה סעיף שקובע שמתכנן הותמ"ל יכול לקבוע שגם קרקע פרטית או 20% - -

<תומר רוזנר: הפרק של הקניין לא מתייחס לזה.

<ארז קמיניץ: אין קרקע פרטית שנועדה להשבה למדינה.

מירי רגב: רק קרקע של המדינה נועדה להשבה למדינה.

<עמית שטאובר: חוק לקידום הבנייה במתחמים לדיור (הוראת שעה), התשע"ד-2014 פרק א': פרשנות הגדרות ופרשנות 2.

<עמית שטאובר: (א) בחוק זה – "הוועדה", "הוועדה למתחמים מועדפים לדיור" – הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של מתחמים מועדפים לדיור שהוקמה לפי סעיף 5; "ועדת המשנה להתנגדויות" – ועדת המשנה להתנגדויות שהוקמה לפי סעיף 6; "ועת הערר" – כמשמעותה בסעיף 12א לחוק התכנון; "החברה הממשלתית לדיור להשכרה" – החברה הממשלתית לדיור להשכרה שהוקמה מכוח החלטת ממשלה מס' 770 מיום ה' בחשוון התשע"ד (9 באוקטובר 2013); "חוק מקרקעי ציבור" – חוק מקרקעי ציבור (פינוי קרקע), התשמ"א-1981; "חוק רשות מקרקעי ישראל" – חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך-1960; "חוק התכנון" – חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965; "חוקר" – כהגדרתו בסעיף 107א(א) לחוק התכנון; "יישוב מיעוטים" – כהגדרתו בתוספת השנייה לחוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט-1959; "מבנה ציבור" – מבנה לשימושים ציבוריים לצורכי חינוך, תרבות, דת, רווחה ושירותים חברתיים, בריאות, ספורט, מקלט ומחסה ציבורי, מיתקן משטרתי ותחנה לכיבוי אש, וכן מבנה של המדינה, של רשות שהוקמה על פי חוק, של רשות מקומית או של ועדה מקומית, המשמש כל אחת מאלה במילוי תפקידיה; "מועצת מקרקעי ישראל" – כמשמעותה בחוק רשות מקרקעי ישראל; "מינהל התכנון" – מינהל התכנון במשרד הפנים; "מקרקעי ישראל" – כמשמעותם בחוק יסוד: מקרקעי ישראל; "מתחם מועדף לדיור" – מתחם מועדף לדיור שהוכרז בצו לפי סעיף 3; "קרקע שעיקרה מקרקעי ישראל" – קרקע אשר 80% או יותר ממנה הם מקרקעי ישראל; "רשות מקרקעי ישראל" – כמשמעותה בחוק רשות מקרקעי ישראל; "תכנית מועדפת לדיור" – תכנית החלה במתחם מועדף לדיור, שהוכנה והוגשה לפי הורדות סעיף 9, הכוללת הוראות להקמת 500 יחידות דיור לפחות וכן והראות כאמור בסעיף 4; "תמ"א 35" – תכנית מיתאר ארצית משולבת לבנייה, לפיתוח ולשימור מס' 35; "תשריט לצורכי רישום" – תכנית לצורכי רישום בפנקסי המקרקעין, כמשמעותה לפי פקודת המדידות.

<עמית שטאובר: (ב) לכל מונח אחר בחוק זה תהיה המשמעות הנודעת לו בחוק התכנון, זולת אם משתמע אחרת.

<עמית שטאובר: פרק ד': הסדרת הזמינות של מתחם מועדף לדיור הגדרות 30.

<עמית שטאובר: בפרק זה – "מועד השבה מקורי" – המועד שבו על בעל הזכויות לגבי קרקע להשבה להשיבן לרשות מקרקעי ישראל בהתאם להסכם או להחלטות מועצת מקרקעי ישראל האמורים בהגדרה "קרקע להשבה".

<עמית שטאובר: "הממונה" – כמפורט להלן, לפי העניין: אם מגיש התכנית המועדפת לדיור, לפי סעיף 9, הוא רשות מקרקעי ישראל או משרד הבינוי והשיכון או מי שקיבל מהם הרשאה לשם כך – מנהל רשות מקרקעי ישראל או מנהל מרחב של הרשות, יחד עם היועץ המשפטי של הרשות או של מרחב של הרשות; אם מגיש התכנית המועדפת לדיור, לפי סעיף 9, הוא החברה הממשלתית לדיור להשכרה – המנהל הכללי של משרד האוצר, יחד עם היועץ המשפטי של רשות מקרקעי ישראל או עם היועץ המשפטי לממשלה; "פקח" – פקח שהוא עובד המדינה, שמונה לפי חוק מקרקעי ציבור; "צו" – צו שניתן לפי סעיף 34; "קרקע להשבה" – מקרקעי ישראל אשר בהתאם להסכם בין רשות מקרקעי ישראל לבין מי שהועברו לו הזכויות לגביהם או בהתאם להחלטות מועצת מקרקעי ישראל, בהתקיים אירוע מסוים ובכלל זה שינוי ייעוד, חלה על בעל הזכויות כאמור חובה להשיבם לידי רשות מקרקעי ישראל.

<עמית שטאובר: 31.

<עמית שטאובר: הוגשה לוועדה תכנית מועדפת לדיור הכוללת בתחומה קרקע להשבה, ישלח מגיש התכנית הודעה על כך, בדואר רשום, לבעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה.

<עמית שטאובר: 32.

<עמית שטאובר: (א) נקלטה בוועדה, כאמור בסעיף 10(ב), תכנית מועדפת לדיור הכוללת בתחומה קרקע להשבה, יציע הממונה לבעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה להתקשר עמו בהסכם שעניינו השבת הזכויות לרשות מקרקעי ישראל, וכן מסירת החזקה בקרקע לידי הרשות ואם מגשית התכנית היא החברה הממשלתית לדיור להשכרה – לידי החברה, והכל בהתאם לתנאים הקבועים בהחלטת מועצת מקרקעי ישראל הנוגעת לעניין (בפרק זה – הסכם השבה).

<עמית שטאובר: (ב) הסכם השבה יכלול, בין השאר, הוראות בעניינים אלה: מועד השבת הזכויות ומועד מסירת החזקה בקרקע להשבה, כאמור בסעיף קטן (א), מבעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה לידי רשות מקרקעי ישראל או לידי החברה הממשלתית לדיור להשכרה, לפי העניין (בפרק זה – הגוף המבצע), אשר יכול שיהיה מוקדם ממועד אישור התכנית; השבת הזכויות והחזקה בקרקע שנמסרו לגוף המבצע כאמור בפסקה (1), לידי מי שהיה בעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה, אם לא תאושר התכנית; קביעת סכומי מקדמות שישלם הגוף המבצע לבעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה, לפני מסירת החזקה בקרקע לגוף המבצע ולפני אישור התכנית.

<עמית שטאובר: (ג) שר האוצר רשאי לקבוע הוראות לעניין תשלום מקדמות כאמור בסעיף קטן (ב)(3) ובכלל זה לעניין התנאים לתשלום ה מקדמות, סכומי המקדמות המרביים, אופן התשלום, והנסיבות שבהתקיימן יושבו לגוף המבצע, ורשאי השר לקבוע תנאים שבהתקיימם לא יושבו המקדמות לגוף המבצע אף שלא אושרה התכנית.

<עמית שטאובר: (ד) החליטה מועצת מקרקעי ישראל, לפי חוק מקרקעי ישראל, על תשלום פיצויים מיוחדים לבעל זכויות לגבי קרקע להשבה שישיב את זכויותיו לרשות מקרקעי ישראל , ישולמו הפיצויים האמורים רק לבעל זכויות גלבי קרקע להשבה שחתם על הסכם השבה עם הממונה לפני תוך 30 ימים מיום הפקדה של התכנית המועדפת לדיור.

<עמית שטאובר: 33.

<עמית שטאובר: (א) נחתם הסכם השבה אך מי שהיה בעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה לא העביר את החזקה באותה קרקע לידי הגוף המבצע בהתאם להסכם, או אישרה הוועדה תכנית מועדפת לדיור הכוללת בתחומה קרקע להשבה, ולא נחתם הסכם השבה, יהיו כל זכויותיו של בעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה, לקניין המדינה, במועד שבו היה על בעל הזכויות למסור את החזקה על פי הסכם ההשבה או במועד אישור התכנית, הכל לפי העניין ולפי המאוחר מביניהם.

<עמית שטאובר: (ב) היו הזכויות בקרקע להשבה לקניין המדינה לפי הוראות סעיף קטן (א) והועברה החזקה בקרקע לידי הגוף המבצע לפני מועד ההשבה ה מקורי, לרבות בשל צו לסילוק יד שהוצא לפי הוראות סעיף 34, זכאי מי שהיה בעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה לפיצוי בהתאם לתנאים שנקבעו בהחלטת מועצת מקרקעי ישראל הנוגעת לעניין.

<עמית שטאובר: 34.

<עמית שטאובר: (א) היו הזכויות בקרקע להשבה לקניין המדינה לפי הוראות סעיף 33, רשאי הממונה לתת צו בחתימת ידו הדורש מהמחזיק בקרקע לסלק את ידו מהקרקע ולפנותה, כפי שקבע בצו ועד למועד שקבע בו (בפרק זה – מועד הסילוק והפינוי); לעניין הזה, "פינוי", קרקע להשבה – כהגדרת פינוי מקרקעי הציבור בחוק מקרקעי ציבור.

<עמית שטאובר: (ב) על אף האמור בכל דין או הסכם, מועד הסילוק והפינוי שייקבע לפי סעיף קטן (א) יכול שיהיה מוקדם ממועד ההשבה המקורי, ובלבד שלא יקדם לתום 60 ימים מיום מסירת הצו לבעל הזכויות לגבי הקרקע להשבה.

<עמית שטאובר: (ג) בצו תתואר הקרקע להשבה שעליה הוא חל, לפי גבולותיה, נקודות הציון שלה או כתובתה, או באמצעות מפה; הייתה הקרקע להשבה רשומה במרשם המקרקעין, יצורף לצו גם נסח הרישום.

<עמית שטאובר: (ד) שר המשפטים יקבע בתקנות את טופס הצו, את דרכי מסירות של צו שניתן לפי סעיף קטן (א).

<עמית שטאובר: 35.

<עמית שטאובר: (א) חלף מועד הסילוק והפינוי הקבוע בצו, ולא קוימו הוראות הצו בידי המחזיק בקרקע להשבה, רשאי הממונה להורות לפקח או לעובד החברה הממשלתית לדיור להשכרה שהוסמך לכך לפי סעיף 36 (בפרק זה – עובד החברה), לפי העניין, לבצע את הצו, ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 5(א) סיפה וסעיף קטן (ב) לחוק מקרקעי ציבור; הוגשה התכנית המועדפת לדיור שבה נכללת הקרקע להשבה שעליה חל הצו בידי החברה הממשלתית לדיור להשכרה, רשאי גם הממונה כאמור בפסקה (1) להגדרה "הממונה" שבסעיף 30 לתת הוראה לפי סעיף זה, לפקח, לגבי אותה קרקע.

<עמית שטאובר: (ב) ניתנה לפקח הוראה לפי סעיף קטן (א), יהיו נתונות לו לשם ביצוע הצו הסמכויות כאמור בסעיף 5(ג) לחוק מקרקעי ציבור וכן הסמכויות כאמור בסעיף 5א לאותו חוק, בשינויים המחויבים.

<עמית שטאובר: (ג) ניתנה לעובד החברה הוראה לפי סעיף קטן (א) – רשאי הוא, לשם ביצוע הצו, להיכנס לקרקע להשבה שהצו חל עליה ולפנות ממנה כל חפץ, כדי להבטיח את קיום הצו וביצועו, ורשאי עובד החברה לחזור ולעשות שימוש בסמכויות כאמור במקרה שבו הושלם ביצוע הצו לפי פרק זה ולפני שחלפו שנים עשר חודשים מיום השלמת הביצוע, חזרו ונתפסו המקרקעין שלא כדין; רשאי עובד משרד האוצר שהוסמך לכך לפי סעיף 37, לשם ביצוע הצו, להפעיל את הסמכויות כאמור בסעיף 5(ג) לחוק מקרקעי ציבור וכן את הסמכויות כאמור בסעיף 5א לאותו חוק, בשינויים המחויבים.

מירי רגב: האם אנחנו לוקחים פה את כל הסמכויות של כל העובדים ומעבירים את הכל לחברה ולעובדים של משרד האוצר?

<תומר רוזנר: מוסיפים.

<תומר רוזנר: לפי הנוסח זה מוסיפים.

<ארז קמיניץ: גם וגם.

מירי רגב: זה כמו החברה לדירקטוריונים שהקמתם והפכתם את כל השרים לנכים.

מירי רגב: מי שמנהל ומי שממנה היום דירקטורים זה הפקיד אורי יוגב.

<תומר רוזנר: דווקא היועץ המשפטי לממשלה - -

מירי רגב: בעיני זה רע מאוד.

מירי רגב: שר בכיר לא יכול למנות דירקטור.

מירי רגב: אני צריכה להתחנף עכשיו לאורי יוגב על מנת שהוא ימנה דירקטור.

מירי רגב: אתם רוצים לקחת ולעשות פה את אותו הדבר, כי קיבלתם שיטה.

<ערן ניצן: לקחת לא קיים פה.

<ארז קמיניץ: זה לא אותו דבר.

<ארז קמיניץ: כאשר רשות מקרקעי ישראל או משרד השיכון הם אלה שמנהלים את הקרקע הרלוונטית, דהיינו משווקים אותה, נעשה שימוש בסמכויות לפי חוק מקרקעי ציבור לפקחים של רשות מקרקעי ישראל.

<ארז קמיניץ: כאשר החזקה בקרקע תינתן ל"דירה להשכיר", יקרה אחד משניים: או ש"דירה להשכיר" תפעיל את הפקחים של המינהל, של רשות מקרקעי ישראל , או שהיא תפעיל פקחים מטעם משרד האוצר והחברה.

מירי רגב: זה מסובך.

מירי רגב: זה ממש להרוג את העובדים פה.

זבולון כלפה: מה זה חברה ממשלתית?

מירי רגב: דיור להשכיר.

זבולון כלפה: זה אנשי שירות המדינה?

<תומר רוזנר: אלה עובדים שאינם כפופים - -

זבולון כלפה: אלה עובדי חברה ממשלתית?

<ארז קמיניץ: כמו עובדי חוצה ישראל.

זבולון כלפה: הסמכויות שאתה נותן להם פה - -

<ארז קמיניץ: בדיוק כמו שיש למע"צ, כמו שיש לחוצה ישראל.

זבולון כלפה: גם בהתמודדות של פלישות ודברים כאלה?

<ארז קמיניץ: בוודאי, כשיש הפקעות.

<עמית שטאובר: הסמכת עובד 36.

<עמית שטאובר: שר האוצר רשאי להסמיך עובד מבין עובדי החברה הממשלתית לדיור החברה הממשלתית להשכרה בסמכויות לפי סעיף 35(ג)(1), ובלבד שלא יוסמך עובד החברה לפי הוראות סעיף זה, אלא אם כן מתקיימים באותו עובד כל אלה: הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי, לדעת שר האוצר, לעשות שימוש בסמכויות אמורות; הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי סעיף 35(ג)(1), כפי שהורה שר האוצר, בהסכמת השר לביטחון הפנים; הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה שר האוצר, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים.

<עמית שטאובר: הסמכת עובד 37.

<עמית שטאובר: שר האוצר רשאי להסמיך עובד מקרב עובדי משרדו בסמכויות לפי סעיף משרד האוצר 35(ג)(2), ובלבד שלא יוסמך עובד המשרד לפי הוראות סעיף זה, אלא אם כן מתקיימים באותו עובד כל אלה: משטרת ישראל הודיעה, לא יאוחר משלושה חודשים מיום קבלת פרטי העובד, כי היא אינה מתנגדת למינויו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי; הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי סעיף 35(ג)(2), כפי שהורה שר האוצר, בהסכמת השר לביטחון הפנים; הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה שר האוצר, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים.

<עמית שטאובר: חובת הזדהות 38.

<עמית שטאובר: פקח, עובד החברה או עובד משרד האוצר לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי פרק זה אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה: הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו וכן, אם הוא פקח – הוא לובש מדי פקח, בצבע ובצורה שהורה שר האוצר לעניין הזה, ובלבד שהמדים כאמור אינם נחזים להיות מדי משטרה; יש בידו תעודה החתומה בידי שר האוצר המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו שאותה יציג על פי דרישה.

<עמית שטאובר: פנייה לבית 39.

<עמית שטאובר: (א) הוראה את עצמו נפגע ממתן צו, רשאי לפנות לבית משפט השלום שבתחום המשפט שיפוטו נמצאת הקרקע להשבה שהצו חל עליה, עד למועד הסילוק והפינוי הקבוע בצו, כי להוכיח את זכותו להחזיק בקרקע להשבה; הוכיח את זכותו כאמור, יבטל בית המשפט את הצו ואת הפעולות שנעשו מכוחו.

<עמית שטאובר: (ב) פנייה לבית המשפט לפי סעיף זה לא תעכב את ביצוע הצו, אלא אם כן החליט בית המשפט אחרת, לאחר שנתן לממונה הזדמנות להשמיע את טענותיו.

<עמית שטאובר: (ג) על אף הוראות סעיף קטן (ב), רשאי בית המשפט, במעמד צו אחד, לתת צו זמני לעיכוב ביצוע הצו, לתקופה שלא תעלה על 30 ימים, ועד למועד קיום הדיון בבקשת העיכוב במעמד שני הצדדים.

<עמית שטאובר: (ד) שר המשפטים רשאי לקבוע סדרי דין בהליכים לפי סעיף זה.

<עמית שטאובר: עונשין 40.

<עמית שטאובר: המחזיק בקרקע להשבה בניגוד להוראות צו שניתן לפי סעיף 34, דינו – מאסר שנתיים או קנס כאמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, וקנס נוסף פי שניים מן הקנס האמור בסעיף 61(ג) לחוק האמור, לכל יום שבו נמשכה העבירה לאחר חלוף שבעה ימים ממועד הסילוק והפינוי, ואם עוכב ביצוע הצו על ידי בית המשפט – ממועד פקיעתה או ביטולה של החלטה בדבר עיכוב ביצוע.

<עמית שטאובר: סמכויות 41.

<עמית שטאובר: התעורר חשד כי אדם עבר על הוראות סעיף 40 יהיו נתונות לפקח שמונה לפי חקירה סעיף 5ד לחוק מקרקעי ציבור הסמכויות כאמור באותו סעיף, לגבי העבירה האמורה.

<עמית שטאובר: שמירת 42.

<עמית שטאובר: הוראות פרק זה באות להוסיף על זכויותיו של בעל מקרקעין לפי כל דין ולא לגרוע מהן.

<עמית שטאובר: פרק ה': שונות ביצוע ותקנות 43.

<עמית שטאובר: (א) שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה, למעט פרק ד', והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

<עמית שטאובר: (ב) שר האוצר ממונה על ביצוע פרק ד', והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

<עמית שטאובר: הוראת שעה 44.

<עמית שטאובר: (א) חוק זה יחול על תכנית מועדפת לדיור שהוגשה לוועדה ונקלטה בה בהתאם להוראות סעיף 10(ב), בתקופה שמיום תחילתו של חוק זה עד תום ארבע שנים מהיום האמור.

<עמית שטאובר: (ב) שר האוצר ושר הפנים רשאים יחד, בצו, להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (א) בשתי תקופות נוספות של שנה כל אחת.

<עמית שטאובר: תיקון חוק בתי 45.

<עמית שטאובר: בחוק בתי משפטי לעניינים מינהליים, התש"ס-2000, בתוספת הראשונה, משפט לעניינים בפרט 10(א), אחרי "והלכי תכנון לפי חוק הליכי תכנון ובנייה להאצת מינהליים הבנייה למגורים (הוראת שעה), התשע"א-2001", יבוא "ולפי חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (הוראת שעה), התשע"ד- 2014".

<עמית שטאובר: תיקון חוק 46.

<עמית שטאובר: בחוק מקרקעי ציבור (פינוי קרקע), התשמ"א-1981, בסעיף 4א, בסעיף מקרקעי ציבור קטן (א1)(2), במקום "י"ח בטבת התשע"ג (31 בדצמבר 2012)" יבוא (פינוי קרקע) "י"ט בטבת התשע"ו (31 בדצמבר 2015)"

<שמואל ריפמן: תודה לך, חברת הכנסת מירי רגב.

<שמואל ריפמן: אני מברך.

<שמואל ריפמן: באמת תודה לחברי הכנסת האחרים, לראשי המועצות האזוריות ולכל מי שפה.

<שמואל ריפמן: תראו, האמת היא שהחוק הוא חוק פוליטי.

<שמואל ריפמן: הוא יצא מביתו של שר האוצר.

<שמואל ריפמן: הוא לא מתייחס לפתרון בעיית הדיור בשנים הקרובות.

<שמואל ריפמן: הוא בונה את עצמו לקראת הבחירות הבאות.

<שמואל ריפמן: זו מטרת החוק.

<שמואל ריפמן: זה בסדר.

<שמואל ריפמן: פוליטיקה זה בסדר, אתה צריך להסתכל קדימה ולא אחורה.

<שמואל ריפמן: אם תשאלו למה באתי, אז באתי לחתוך את השורשים של החוק על מנת שהעץ ייפול כולו.

<שמואל ריפמן: אם אתה רק מתחיל לגזום מלמעלה, הוא נשאר, הוא צומח מחדש.

<שמואל ריפמן: אם אתה מוריד את השורשים, נופל החוק.

<שמואל ריפמן: על הקרקע הזאת יושבים אנשים.

<שמואל ריפמן: כמו שאתם אומרים, מחזיקים אנשים את הקרקע בין 100 שנה לפחות.

<שמואל ריפמן: זה חלק מהמקרים.

<שמואל ריפמן: להחזיק 100 שנה ופחות זה קצת יותר מורכב מאשר יפנו, יעשו, יהיו משפטים וכך הלאה.

<שמואל ריפמן: העברנו לחברת הכנסת מירי רגב, יושבת-ראש הוועדה, עבודה שנעשתה על ידי המועצות האזוריות.

<שמואל ריפמן: היא תראה אותה בימים הקרובים.

<שמואל ריפמן: יש 80 אלף יחידות דיור מאושרות לבנייה מחר בבוקר.

מירי רגב: זה עבר לוועדה?

<שמואל ריפמן: זה עבר.

מירי רגב: אני לא קיבלתי את זה, תומר לא קיבלתי את זה.

<שמואל ריפמן: אולי זה בדרך.

<שמואל ריפמן: 80 אלף יחידות דיור בתב"עות מאושרות לעבודה מחר בבוקר.

<חיים שניידר: באיזה מרחב?

<שמואל ריפמן: בין גדרה לחדרה.

<שמואל ריפמן: מרכז הארץ פחות או יותר.

<שמואל ריפמן: מחוץ לערים.

<שמואל ריפמן: אני לא מכניס את נתניה וערים אחרות.

<שמואל ריפמן: אני מדבר על מחוץ לערים, על מה שנקרא שולי הערים, על מתחמים וכך הלאה.

<שמואל ריפמן: יש 80 אלף.

<שמואל ריפמן: יש פירוט בעבודה.

<שמואל ריפמן: היא תגיע אליכם.

מירי רגב: יכול להיות שעל זה יתלבש חוק הדיור.

<שמואל ריפמן: עיקר העבודה צריכה להיות היום בנושא הסרת החסמים על מנת שיתחילו את אותם 80 אלף.

<שמואל ריפמן: לאט לאט נחפש שטחים נוספים.

<שמואל ריפמן: הסכמי הגג וכל מיני מילים יפות זה לא רציני, זה לא יקרה, כי אתם, האוצר, לא מסוגלים להתחייב 3 שנים קדימה.

<שמואל ריפמן: כל שנה זו שנת תקציב מחודשת, סדר העדיפויות של הממשלה משתנה מידי פעם.

<שמואל ריפמן: זה לא יקרה.

<שמואל ריפמן: תטפלו בחסמים האמיתיים, שהם תשתיות, כבישים, מעונות יום, הכנסה לרשויות, מעבר לקליטה של משפחות נוספות בתוך המגורים וכך הלאה וכך הלאה.

<שמואל ריפמן: אם לא נטפל בכל המכלול כולו, אנחנו נהיה באותו מצב.

<שמואל ריפמן: למדתי משהו מאוד חשוב ממישהו שאני מאוד מעריך אותו, מראש עיריית קריית גת, דהרי.

<שמואל ריפמן: אני לא אומר את זה בציניות, אני ממש מעריך אותו, כי הוא איש מיוחד.

<שמואל ריפמן: מה אמר דהרי לראשי הרשויות?

<שמואל ריפמן: הוא אמר שככל שהם יקלטו יותר תושבים בלי לטפל בכל החסמים, הסיכוי שלהם להיבחר בבחירות הבאות נמוך מאוד.

<שמואל ריפמן: לא מספיק שאתה קולט תושבים.

<שמואל ריפמן: אם אתה לא נותן להם את מה שהם צריכים לקבל - - מה לעשות, תושבים חדשים לא מכירים את יוסף, אומר את זה ראש עיריית קריית גת.

<שמואל ריפמן: אני רוצה להגיד משהו שהוא טיפה קיצוני.

<שמואל ריפמן: אני בדרך כלל לא נוהג לדבר ככה.

<שמואל ריפמן: אני לא אתן לממשלה הזאת ולא לכנסת להפוך את ההתיישבות ואת התושבים למיעוט נרדף.

<שמואל ריפמן: שר האוצר התחיל עם החרדים, שגם זה לא נראה לי נכון כיהודי שחי בארץ ישראל.

<שמואל ריפמן: אני לא אתן לו לעשות את זה עם ההתיישבות.

<שמואל ריפמן: אני אומר את זה בצורה ברורה.

<שמואל ריפמן: זה לא יקרה.

מירי רגב: אני לא מבינה מה אתה אומר.

<ערן ניצן: בחסמים אנחנו מטפלים.

<שמואל ריפמן: מה שאתם אומרים זה משטרה.

<שמואל ריפמן: תקראו לזה איך שאתם רוצים.

<שמואל ריפמן: הקמת גוף משטרתי שפועל להוצאת אנשים שיושבים על הקרקע זה מעשה שלא ייעשה.

מירי רגב: זה מה שקורה היום.

<ערן ניצן: אתה יודע שזה - -

מירי רגב: מפנים היום אנשים מגבעת עמל, מפנים אנשים מכל מקום.

<שמואל ריפמן: מפנים אנשים במקומות שבהם הקרקע היא לא בבעלות שלהם.

<שמואל ריפמן: אני לא מכיר מושבניק חקלאי שיושב על קרקע שאין לו הסכם חכירה עם המינהל.

<שמואל ריפמן: זה לא קיים במקומות שאתם מטפלים בהם.

<שמואל ריפמן: אתם מטפלים בבועה של מה שנקרא מדינת תל-אביב, בין גדרה לחדרה.

<שמואל ריפמן: בקריית שמונה ובבאר שבע אתם לא תטפלו, כי זה לא כל כך מעניין אתכם.

<שמואל ריפמן: מעניין אתכם המקום שבו קבעתם שזה אזור הביקוש וצריך לעשות את הפעולות שאתם מדברים עליהן.

<שמואל ריפמן: המינהל יושב פה.

<שמואל ריפמן: אנחנו חברים טובים.

<שמואל ריפמן: בקרקע שמחזירים למדינה לא תמיד המדינה יודעת להחזיק כמו שצריך.

<שמואל ריפמן: יש איזה סעיף שמחזירים את הקרקע למדינה.

<שמואל ריפמן: אם באופן מידי לא יהיה משהו שהולכים לעשות על הקרקע הזאת - אין ואקום במדינה הזאת - אז או שיפלשו אליה, או שאחרים ייקחו אותה.

<שמואל ריפמן: את זה אני אומר בעיקר לממשלה, בטח לא לוועדה שנראה לי שגם אם החוק יעבור היא תעגל את זה ותתיר את זה במקומות שבהם אפשר להגיע לאיזה שהן הבנות.

<שמואל ריפמן: אתם בדרך הנכונה.

<שמואל ריפמן: אנחנו קצת אחרי פסח.

<שמואל ריפמן: "כאשר יענו אותו כן ירבה וכן יפרוץ".

<שמואל ריפמן: תמשיכו ככה, אנחנו נאחז בקרקע, נכה שורש, נעמיק אותו.

<שמואל ריפמן: לא תוציאו אותנו מהקרקעות שהן קרקעות חקלאיות.

<שמואל ריפמן: יש מספיק קרקע למגורים.

<שמואל ריפמן: תפסיקו לרוץ לכל מיני מקומות שלא קיימים בכלל.

<שמואל ריפמן: יש מספיק קרקע למגורים.

<שמואל ריפמן: תתחילו לבנות.

מירי רגב: אנחנו יושבים פה על החוק.

מירי רגב: כל אחד נותן התייחסויות נקודתיות, אם זה השלטון המקומי, אם זה גורמים כאלה ואחרים, התייחסויות לסעיפים של החוק בהיבטים האלה שמעניינים.

מירי רגב: מי אמור לעבור פה בוועדה ולהציג את העמדה שלכם כלפי הנקודות האלו בסעיפים האלה?

מירי רגב: להגיד דברים בכללי זה נחמד, אבל זה לא עובד ככה.

מירי רגב: בסוף יש חוק.

מירי רגב: צריך להילחם על דברים בתוך החוק, על מה אנחנו הולכים ועל מה אנחנו לא הולכים.

<שמואל ריפמן: הואיל והמדינה לא פרסמה בכלל את מתחמי - -

מירי רגב: זה לא קשור אם היא פרסמה או לא.

<שמואל ריפמן: מאיפה אני יודע עכשיו - -?

מירי רגב: זה לא קשור עכשיו.

מירי רגב: חקיקה אף פעם לא מדברת על משהו פרטני, חקיקה מדברת על משהו עקרוני.

מירי רגב: אתה ברמה העקרונית צריך לחשוב, לא פרטני.

מירי רגב: אתה בא ואומר: אני מתנגד להיבט הזה.

מירי רגב: מי מאצלך יגיע לכאן, יהיה פה שותף בוועדה ויעבור סעיף סעיף?

מירי רגב: הצעת החוק הזאת באה להצבעה בעוד שבועיים, בצורה כזאת או אחרת.

מירי רגב: להגיד דברים באוויר זה בסדר, אבל בסוף צריך להכניס מישהו שישב איתנו ויגיד לנו מה רוצים, על מה מוותרים, על מה לא מוותרים, לאן הולכים.

<שמואל ריפמן: אנחנו מחר נעביר לך את השם של מי שיבוא.

מירי רגב: לא חייבים מחר, אפשר גם אחרי החג.

מירי רגב: ב-13 לחודש אנחנו יושבים פה מהבוקר עד הערב.

מירי רגב: אני צריכה לדיונים האלה לפני ההצבעה אדם שלכם שישב עם היועץ המשפטי שלכם, יבוא ויגיד וגם יעביר לנו את כל ההסתייגויות שלכם מראש.

מירי רגב: אתם צריכים ללמוד לעבוד פה, כדי להשפיע מתוך הוועדה.

<ערן ניצן: נאמרו כאן כמה דברים קשים.

יעקב אשר: אני רוצה לדבר בכלליות.

יעקב אשר: אני חושב, כמו שנאמר פה מקודם, שיש פה שליפות טובות בתקופה האחרונה.

יעקב אשר: לפעמים בהרבה שליפות פוגעים במשהו.

יעקב אשר: לפעמים אני מסכים עם דברים כאלה.

יעקב אשר: אני לא יודע על איזה 80 אלף מדבר ריפמן.

מירי רגב: הוא צריך להציג את זה.

מירי רגב: אם לא תציג את כל מה שאתה אומר, ריפמן, מבחינתנו זה לא קיים.

מירי רגב: מישהו בדיון הבא יצטרך להציג את זה.

יעקב אשר: גברתי, יש לך טעות.

יעקב אשר: אנחנו צריכים לבקש מנציגי - -

מירי רגב: אמרתי בתחילת הדיון שבינת שוורץ אמורה לבוא ולהציג פה את מלאי הדיור.

מירי רגב: אם הוא יודע משהו שאנחנו לא יודעים ובינת לא תציג, שהוא יציג.

יעקב אשר: אני חושב שדבר כזה שרוצים לעשות במדינה כדי לפתור בעיה חייב לבוא באיזו שהיא מושכלות.

יעקב אשר: המושכלות צריכה להיות אחרי שאנחנו נדע, כאשר לא משנה מי זה אנחנו.

יעקב אשר: לצורך זה זו הוועדה.

יעקב אשר: לדעתי אתם, משרדי הממשלה, צריכים לדעת קודם מה באמת האפשרויות שיש היום בתכניות מאושרות ברמה סטטוטורית כזו או אחרת, או כאלו שלא מאושרות כי מישהו דאג שיהיה חסר איזה אישור אחד קטן של מתן תוקף.

יעקב אשר: צריך להסתכל על כל המפה, לראות מה קורה אם היחידות האלו יוצאות לעבודה, כאשר רק אז לראות את הצורך להיכנס לאיזו שהיא רפורמה יותר גדולה ועמוקה, כמו שאתם מציעים כאן.

יעקב אשר: אני רואה ברפורמה בעיה אחת גדולה מאוד.

יעקב אשר: אני לא בטוח אם אין כאן איזו שהיא תכנית או אולי רפורמה חדשה של המינהל או של מישהו אחר לעשות את מה שלא נעשה בצורה טובה על ידי המינהל במשך כל השנים .

יעקב אשר: אנחנו יודעים שהטיפול של המינהל בקרקעות של המדינה שנמצאות בחכירות כאלו ואחרות, שלא לדבר על פולשים - אני תיכף אדבר על זה כראש עיר שמכיר את זה 50 שנה לפני שחלמתי להיות ראש עיר - - אני הייתי צריך להתמודד עם הדברים האלה, עם חוסר הטיפול באותם חוזים בצורה נכונה, עם אותן בעיות משפטיות שיש.

יעקב אשר: תכנית שנקלטת היא עדיין ברמה של התחלת הקליטה שלה, עוד לפני הפקדה, עוד לפני שום דבר גדול.

יעקב אשר: יכול להיות שיש פה שיטה שבאה ואומרת: בואו נתחיל להשיב היום קרקעות על החשבון.

יעקב אשר: מה נבנה בסוף, מה נעשה בסוף, האם התכנית הזאת תקבל תוקף בסוף או לא, האם יש חסמים כאלה ואחרים או לא, יכול להיות שהדברים האלה הופכים להיות איזה משהו של מדף.

יעקב אשר: אנחנו קודם נחזיר, קודם ניקח את זה ממי שזה נמצא אצלו ביד.

יעקב אשר: אני לא מגן כרגע על המועצות האזוריות, אני גם לא בא משם.

יעקב אשר: אני מסתכל על איזה שהוא אקט שככל שמסתכלים יותר ויותר רואים שהכל נקבע מראש - התאריך, התוצאה, מזג האוויר, השופט.

יעקב אשר: הכל בסדר, אבל כשאתה עושה את זה באופן גורף רק על תכנית שנקלטת - - יכולים מחר לקלוט 200 תכניות, לקחת קרקעות מאנשים שנמצאים בחזקה כזאת או אחרת, לנצל את הכוח הממשלתי, כאשר בפוטנציאל של הבנייה יבנו אולי 20%.

יעקב אשר: אולי לא יקדמו את התכנית, אולי לא יצטרכו אותה.

<ארז קמיניץ: אם התכנית לא מאושרת, הקרקע חוזרת.

יעקב אשר: יכול להיות, אבל אני לא יודע אחרי כמה זמן, כמה זמן אתה מחליט שהיא לא מאושרת.

יעקב אשר: התרגילים האלה של לאשר, לא לאשר, או להשאיר את זה - -

מירי רגב: תאשרו את הקרקע לפני שאתה לוקחים.

יעקב אשר: אם כנים דבריכם, יכול להיות שצריך למצוא איזו שהיא תחנה אחרת, לא תחנה בקליטת התכנית.

<ארז קמיניץ: אחרי קליטת התכנית מתחיל שיח של הסכמה.

<ארז קמיניץ: אם אין הסכמה, רק אחרי הפקדת התכנית מתחילות הפעולות.

יעקב אשר: מי מפריע לך לעשות את השיח הזה בלי חוק?

<ארז קמיניץ: אני לא רוצה להתחיל שיח של הסכמה כאשר אני לא יודע בכלל שאני הולך לתכנית.

<ארז קמיניץ: עם מי אני אדבר?

מירי רגב: אחרי הקליטה.

<ארז קמיניץ: אני רוצה לדעת על איזה מתחם.

<ארז קמיניץ: אחרי קליטה אני יודע על איזה מתחם קרקע אני מדבר.

<ארז קמיניץ: נניח מדובר על קרקע של ישוב, של מושב או של קיבוץ.

<ארז קמיניץ: אני יודע שבחלק מ-500 הדונם של קרקע המשבצת אני רוצה לעשות תכנית מועדפת לדיור.

<ארז קמיניץ: על הקרקע הזאת, אחרי הקליטה, אחרי שאני יודע פחות או יותר שהמדינה הגישה את התכנית, אני הולך לדבר עם החקלאי ועם האגודה, אני מנסה להגיע איתם להסכמה.

<ארז קמיניץ: אם הצלחתי להגיע להסכמה, חלק מהפרמטרים של ההסכמה יהיו: בוא נחתום על הסכם עכשיו, כשאני מבטיח לך כתנאי בהסכם שאם בסופו של דרך אין תכנית הקרקע חוזרת אליך או ההסכם בינינו בטל, לא ימומש.

<ארז קמיניץ: אם אני לא מצליח להגיע להסכמה בתקופה הזאת, פעולות הכפייה תתחלנה רק אחרי שלב תכנוני הרבה יותר משמעותי של הפקדה.

<ארז קמיניץ: אין לקיחה של הקרקע בלי מתן תוקף לתכנית.

<ארז קמיניץ: אין חיה כזאת.

<ארז קמיניץ: הקרקע לא תילקח אם אין תוקף לתכנית.

<ארז קמיניץ: אנחנו לא לוקחים קרקע שלא שונה ייעודה.

יעקב אשר: עוד נקודה אחת לנושא של מבני ציבור.

יעקב אשר: זה כבר תיקון טכני.

יעקב אשר: כתוב פה כל הנושא של מבני ציבור לצורך דת, חינוך וכו'.

יעקב אשר: צריך לכתוב את זה כך שגם דברים שהוקצו לחינוך ומשמשים לדברים ציבוריים.

יעקב אשר: השאלה אם גם קרקע שהוקצתה בתהליך של הקצאות, כמו שצריך להיות, נמצאת בתוך מבני הציבור שנמצאים כאן.

יעקב אשר: יש הגדרה של מבני ציבור, שזה לשימושים ציבוריים כמו חינוך, תרבות, דת ודברים מהסוג הזה.

<שירה ברנד: זה קשור לחוק התכנון, זה לא רלוונטי לנושא ההשבה.

<שמעון סוסן: רציתי לחזק את דברי היושב ראש שלנו שמוליק ריפמן בנושא הקרקעות.

<שמעון סוסן: אני הייתי מציע לחזק ולהדגיש את העניין הזה של הקרקעות שהמועצות האזוריות מחזיקות לאורך השנים.

<שמעון סוסן: אני אתן לך דוגמה של מועצה אזורית שאני עומד בראשה - חבל מודיעין.

<שמעון סוסן: אני אומר לוועדה, לפרוטוקול, שבמשך 20 השנים האחרונות למעלה מ-30 אלף דונם נלקחו מהמועצה, חלקם בהסכמה, חלקם לא, לטובת הקמת אל על, לטובת הקמת שוהם.

<שמעון סוסן: אתם מכירים.

<שמעון סוסן: רבע מהעיר מודיעין, שאלה שטחים של חבל מודיעין - -

מירי רגב: מה הבעיה עם זה?

<שמעון סוסן: שלא יחשבו שהמועצות האלו הן סטטיות.

<שמעון סוסן: הסכמנו להקים שכונה של 3000 יחידות בלוד, הסכמנו להקים באחיסמך.

<אילן דגני: השטחים שמדבר עליהם סוסן זה בימים היפים של 727.

<שמעון סוסן: מה הקשר, דגני?

<שמעון סוסן: מה שמאפיין את המועצה האזורית חבל מודיעין מאפיין גם מועצות אחרות.

<שמעון סוסן: לפני 3 שנים, כשאלי ישי היה שר הפנים, הוא ביקש ממני להסכים לתת 700 דונם נוספים לאלעד.

<שמעון סוסן: על אף שאלעד קמה משטח של חבל מודיעין, נתנו בהסכמה.

<שמעון סוסן: זה ממשיך.

<שמעון סוסן: אלף דונם תעשייה לשוהם ועוד ועוד ועוד.

<שמעון סוסן: המועצות האזוריות לא עומדות בצד.

<שמעון סוסן: אנחנו נותנים.

<שמעון סוסן: הרבה פעמים בהסכמה זה יותר טוב משיבואו לקחת.

<שמעון סוסן: מה שמאפיין את חבל מודיעין מאפיין מועצות אזוריות רבות שנותנות בהסכמה.

מירי רגב: מה בעצם אתה אומר?

מירי רגב: אתה אומר: אני לא רוצה חוק שיכפה עלי ויביא אותי לפלילי.

מירי רגב: אתה אומר: אני בעניין של חוק הדיור הלאומי רוצה להיות שותף.

מירי רגב: אני מבין את בעיית הדיור, אבל אני לא רוצה שיבואו אלי בחקיקה ויאיימו עלי בפלילי.

מירי רגב: אני רוצה לעשות את הדבר הזה בהידברות.

מירי רגב: אם יציגו החברה למינהל או לדיור ויגידו שהם רוצים לקחת בחבל מודיעין אזור מסוים, שיבואו אליך בהידברות.

מירי רגב: אתם ביחד תיקחו את האזור הזה לא בכפייה.

מירי רגב: אתה אומר בתיאום ובהסכמה, לא להגיע לחוק.

<שמעון סוסן: יש לזה סיכוי גדול להצליח.

<עמיר ריטוב: אני יודע שהיום אנחנו מדברים על קניין ועל השבה, אבל לגבי הנושא של המלאי התכנוני כמעט כל הגורמים טוענים שאין בעיה.

<עמיר ריטוב: אנחנו נסמכים על עבודה שעשתה הוועדה שמעדכנת את תמ"א 35 בראשותו של פרופ' אמנון פרנקל.

<עמיר ריטוב: אנחנו מסתמכים על מסמך כתוב של מתכננת מחוז מרכז ומתכננת מחוז תל-אביב, שאומר שאין בעיה של מלאי תכנוני.

מירי רגב: תבואו אלינו בעוד שבועיים כשתהיה כאן בינת שוורץ, נראה כמה מלאי תכנוני יש.

<עמיר ריטוב: העבודה של צוות 90 הימים נסמכת על העבודה של יוג'ין קנדל, שאני מאוד מעריך.

<עמיר ריטוב: מעולם לא ראינו אותה.

<עמיר ריטוב: אנחנו יודעים שיש עבודה.

<עמיר ריטוב: יש בעיה של חסמים.

<עמיר ריטוב: אם אנחנו נוסיף עכשיו עוד קרקעות בשולי הערים, אנחנו בעצם נגדיל את החסמים.

<עמיר ריטוב: למה הדבר דומה?

<עמיר ריטוב: לבן אדם שיש לו סתימות בעורקים ובמקום לפתוח לו את הסתימות מזרימים לו עוד דם.

<עמיר ריטוב: זה פחות או יותר התמונה.

<עמיר ריטוב: אם אנחנו מסתכלים על הבעיה הזאת שכאילו האגודות שומרות על הקרקע - דגני אמר פה 727, שכולם רצו לתת – אז זאת אגדה אורבנית.

<עמיר ריטוב: כשהיינו כאן בדיון שאלו איפה יש את הבעיות האלו.

<עמיר ריטוב: נדמה לי שאמרו בנצר סירני.

<עמיר ריטוב: בדקנו.

<עמיר ריטוב: אכן היו שם משפטים, אבל לפני הרבה מאוד שנים.

<עמיר ריטוב: הרבה מאוד קרקעות עוברות גם כשאין 717, גם כשאין 727, מהמועצות האזוריות.

<עמיר ריטוב: אני רוצה להדגים בדוגמה קטנה מהמועצות האזוריות.

מירי רגב: אמרת עכשיו שיש עבודה של יוג'ין שעליה הסתמך צוות 90 הימים.

<ערן ניצן: בינת מבססת את זה על הנתונים שעבדנו עליהם בצוות 90 הימים יחד עם המועצה הלאומית לכלכלה.

מירי רגב: האם יוג'ין הסתמך על המלאי לפי בינת שוורץ, או שהוא המציא דברים שהם לא ידועים לנו?

<ערן ניצן: זאת עבודה משותפת למינהל התכנון ולמועצה הלאומית.

<עמיר ריטוב: אני אשמח לשמוע, כי אנחנו חלוקים.

<ערן ניצן: החברים חוזרים לנקודה של המלאי על קרקע פרטית.

<ערן ניצן: זה כל ההבדל.

מירי רגב: לא, הוא מדבר על קרקע מדינה.

<ערן ניצן: הוא לא מדבר על קרקע מדינה.

<עמיר ריטוב: גם קרקע מדינה.

<עמיר ריטוב: יש גם וגם.

<ערן ניצן: מה-80 אלף, כמה זה על קרקע פרטית?

יעקב אשר: מה הבעיה עם קרקע פרטית?

<ערן ניצן: שאין לנו אפשרות לממש אותה.

יעקב אשר: תחייב רשויות להעיף אותן.

יעקב אשר: אתה פה מחוקק חוק דרקוני.

יעקב אשר: תחוקק את זה על ראשי רשויות שלא יודעים לבנות, כמו על יזמים או בעלי קרקע.

יעקב אשר: תגרום להם - -

<ערן ניצן: נביא הצעה לקנוס אותם, נראה אם הוועדה תאשר את זה.

<עמיר ריטוב: אני אתן דוגמה מהמועצה שלי.

<עמיר ריטוב: כל אחד קרוב אל ליבו.

<עמיר ריטוב: שאלה קודם היושבת-ראש אם יש איזה שהוא סימון.

<עמיר ריטוב: יש 17 מתחמים.

<עמיר ריטוב: אנחנו רואים אותם במועצה הארצית.

<עמיר ריטוב: אנחנו מכירים אותם.

<עמיר ריטוב: היה כאן היועץ המשפטי.

<עמיר ריטוב: הוא חבר במועצה הארצית.

<עמיר ריטוב: אחד המקרים זה הגדלת כפר יונה, שאלה שכנים שלי.

<עמיר ריטוב: כחבר במועצה הארצית הסכמתי שיגדילו.

מירי רגב: אנחנו באמת מודים לך שהסכמת.

<עמיר ריטוב: כן, אין לי בעיה.

מירי רגב: תדע שאנחנו בעד כפר יונה.

<עמיר ריטוב: כולנו בעד כפר יונה.

מירי רגב: לא קשור לליכוד או לא ליכוד.

<עמיר ריטוב: אני יודע שכפר יונה נמצאת היום במצב שיש לה תכניות מאושרות לאלפי יחידות דיור.

<שמואל ריפמן: 3000.

<עמיר ריטוב: היא לא יכולה לממש אותן, כי יש תנאי של הסטת כביש 57 צפונה ובניית מחלף השרון.

<עמיר ריטוב: למדינה אין כסף לבצע את הפרויקטים האלה כרגע.

<עמיר ריטוב: הם לא נמצאים בתכנית החומש, לכן לא בונים שם.

<עמיר ריטוב: נגיד שבמתחם הזה שאני מדבר עליו עכשיו הותמ"ל יחליט לעשות יחידות דיור.

<עמיר ריטוב: לפי הסצנריו ששמענו כאן, קודם כל הם לוקחים את השטח.

<עמיר ריטוב: החקלאים שם צריכים לפנות את השטח.

<עמיר ריטוב: השטח יעמוד ריק.

<עמיר ריטוב: יחכו כמה שנים עד שהמדינה תעשה את כל החסמים האלה.

<עמיר ריטוב: אם החקלאים האלה לא יפנו את השטח - -

מירי רגב: חייבת להיות מגבלה לגבי השטחים האלה, זה הרי לא הגיוני.

דוד ביטן: אמרנו שבמינהל התכנון יהיה הסכם גג.

מירי רגב: אנחנו לא מסכימים עם מינהל התכנון.

דוד ביטן: אמרנו שיהיה הסכם גג לגבי ביצוע של התכניות.

מירי רגב: אנחנו, הוועדה, הבאנו את זה.

דוד ביטן: אם יהיה הסכם גג, אז - -

<עמיר ריטוב: זאת ממש אגדה אורבנית שהחקלאים נאחזים בקרקע.

<עמיר ריטוב: אתם פה בוועדה הזאת יכולים לעורר מחדש את החקלאים עם הקלשונים, כי נכון להיום אין מי שיילחם , אין מי שיצא להפגנות, אין מי שיחסום כבישים.

<עמיר ריטוב: אם המינהל בא ואומר שהוא צריך את הקרקע הזאת לבנייה, אין מי שיעמוד בפרדס עם הטרקטורים ולא ייתן להם להיכנס.

<עמיר ריטוב: על ידי זה שתגדירו את ההתיישבות העובדת כפוטנציאל, כפולשים תצליחו, אולי, לעורר חזרה את ההתיישבות לצאת להפגנות.

<עמיר ריטוב: זה דרקוני.

<עמיר ריטוב: אם הם קצת מתנגדים, אם הם קצת לא מסכימים, אבוד להם, יש משטרה חדשה עם מדים שתיקח אותם ותוציא אותם.

<עמיר ריטוב: זה נשמע רע מאוד.

<עמיר ריטוב: אם האוצר שולט על הכסף, וכרגע זה מה שקורה, אז הוא מכתיב ותמ"ל וכו'.

<עמיר ריטוב: אנחנו אומרים שהותמ"ל זה לא כמו ות"ל.

<עמיר ריטוב: מנסים לדמות את זה לות"ל.

<עמיר ריטוב: בות"ל עוסקים בתשתיות, פה עוסקים בבני אדם.

<עמיר ריטוב: בבני אדם צריך את הראייה הרחבה של כל המערכות, לא רק של איפה הצינור עובר.

<עמיר ריטוב: צריך ראייה של בתי ספר, חינוך, תעסוקה.

<עמיר ריטוב: אם יש כסף, בואו תחזקו.

<עמיר ריטוב: אתם אומרים שיש כרגע לחץ?

<עמיר ריטוב: בואו תחזקו.

<עמיר ריטוב: תחזקו את הוועדות המחוזיות, תחזקו את הוד"לים.

<עמיר ריטוב: יש וד"לים.

<עמיר ריטוב: תחזקו את המינהל.

מירי רגב: עזוב, זה לא יהיה.

<עמיר ריטוב: למה להקים ועדה חדשה?

<ערן ניצן: כל הטענה שלנו היא שהדברים לא קרו.

<ערן ניצן: העברנו מיליארד שקל למשרד הפנים לצורך ועדות מקומיות במסגרת תיקון 101.

<ערן ניצן: אנחנו עושים כל אחת מהפעולות, גם את הכביש שציינת, גם את המחלף, גם 38, גם כביש 5.

<ערן ניצן: יש לנו רשימה ארוכה של חסמים.

<ערן ניצן: אם אתם מדברים על אגדות אורבניות, אז זו האגדה האורבנית הגדולה מכולן.

<עמיר ריטוב: תביאו דוגמאות לכך שהמדינה זקוקה לשטח ומישהו שם עומד עם שרשראות ולא נותן לטרקטורים להיכנס.

<קריאה: איפה וד"לים מקודמים היום?

<יאיר אלגאוי: אנחנו בהסתדרות עובדי המדינה בעד פתרון בעיות הדיור, אבל אנחנו נגד מנגנונים עוקפים.

<יאיר אלגאוי: חתמו איתנו הסכם קיבוצי.

מירי רגב: מה הבעיה של העובדים עם החוק הזה?

<יאיר אלגאוי: עוקפים אותנו.

<קריאה: שיש עוד מיליציה.

מירי רגב: מה הבעיה שבמקום אילן שיפעיל אתכם יהיה ברוך שיפעיל אתכם?

<יאיר אלגאוי: לא מפעילים אותנו.

<יאיר אלגאוי: מקימים לנו מנגנון מקביל שיתחרה בנו, שייקח לנו את העבודה.

<קריאה: אנחנו נמשיך לעשות את זה.

<קריאה: אם צריך לתגבר אותנו, שיתגברו אותנו.

<קריאה: אנחנו עשינו את זה בשנות ה-90 - -

מירי רגב: העבודה היא של מקרקעי ישראל או של מספסרי ישראל?

<שלי ירמיהו: מינהל מקרקעי ישראל זה הישן.

<שלי ירמיהו: אנחנו הרשות.

<שלי ירמיהו: מה זה מספסרי?

<שלי ירמיהו: אנחנו עושים את מדיניות הממשלה.

<שלי ירמיהו: מה שהממשלה קובעת אנחנו עושים.

<שלי ירמיהו: זה מה שאנחנו עושים לאורך כל הדרך, משנות ה-90 שבא אריאל שרון והוביל.

<שלי ירמיהו: מי ביצע?

<שלי ירמיהו: רשות מקרקעי ישראל.

<שלי ירמיהו: מינהל מקרקע ישראל עושה כל מה שנאמר.

<שלי ירמיהו: רצו פדיון, עשו פדיון.

<שלי ירמיהו: היו הקלטות של פדיון קרקע שאיתן פעלנו.

<שלי ירמיהו: הגיע בג"ץ ב-2001 והחליט שאלו החלטות שלא יתקיימו יותר.

<שלי ירמיהו: הייתה תקופת ביניים של 3,4 שנים שבה היו הוראות מעבר והמינהל פדה קרקע.

<שלי ירמיהו: יש הסכמים.

<שלי ירמיהו: אם צריך אנחנו גם נראה לוועדה.

מירי רגב: אין לך מה להראות לנו.

מירי רגב: אתם תבואו עם המלצות שלכם - אתם צריכים להיות מתואמים עם המינהל - לשינויים בחקיקה.

מירי רגב: אין פה דיבורים.

מירי רגב: פה זה חקיקה.

<יאיר אלגאוי: אנחנו רוצים להסביר משהו במהות.

<יאיר אלגאוי: במסגרת הרפורמה במינהל מקרקעי והפיכתו לרשות בהתאם לדרישתו של האוצר כדי לחתום על הסכם קיבוצי, 200 עובדים במינהל מקרקעי ישראל פרשו לפנסיה.

<יאיר אלגאוי: ויתרנו על תקנים.

<יאיר אלגאוי: מתברר היום שיש כסף, שצריך עבודה.

<יאיר אלגאוי: אם צריך עבודה, לא צריך להקים "דירה להשכיר", שיתנו את התקנים לעובדי רשות מקרקעי ישראל והם יבצעו את העבודה.

<יאיר אלגאוי: יושב פה ערן.

<יאיר אלגאוי: נפגשנו איתו.

<יאיר אלגאוי: הכרזנו סכסוך עבודה בנושא.

<יאיר אלגאוי: הבטיחו שישבו איתנו, אבל מתעלמים מאיתנו.

<יאיר אלגאוי: למה שיהיה פיקוח מקביל?

<יאיר אלגאוי: למה שיהיו משווקים במקביל?

<יאיר אלגאוי: למה שיהיה פדיון קרקע במקביל?

<יאיר אלגאוי: למה שיהיו עובדים אחרים במשרד האוצר שיעשו את העבודה ויתחרו בעובדי רשות מקרקעי ישראל?

<יאיר אלגאוי: מחר יגידו שהעובדים של הרשות לא יעילים, כי לעובדי האוצר יתנו את כל התקציבים, את כל המשאבים.

<יאיר אלגאוי: הם יושבים על הברז.

<יאיר אלגאוי: מה, אנחנו איזו קבוצה לא מקצועית?

<יאיר אלגאוי: אנחנו ביצענו את המשימות שהטילה עלינו הממשלה.

<יאיר אלגאוי: לאורך כל התקופה ביצענו הסכם קיבוצי.

<יאיר אלגאוי: חתמו איתנו אפילו על עוד הסכם קיבוצי.

<יאיר אלגאוי: למה שיגרעו מעבודתנו?

<יאיר אלגאוי: למה שייקחו מאיתנו את העבודה?

<יאיר אלגאוי: מה, מחר יקימו יחידה מקבילה לרשות המסים?

<יאיר אלגאוי: יש פה תקדים מסוכן.

<יאיר אלגאוי: צריך להבין לאיזה מהלך האוצר הולך.

<יאיר אלגאוי: אנחנו לא בעד הסרת חסמים, אבל שיגידו למה הסרת חסמים רק על גבי העובדים.

<יאיר אלגאוי: שיתנו לנו לבצע את העבודה.

<יאיר אלגאוי: אפילו לא ביקשנו אגף, לא ביקשנו הסכם שכר כדי לבצע את העבודה.

<יאיר אלגאוי: אם צריכים כוח אדם ומבינים שצריך כוח אדם, שיתכבדו ויתנו לנו אותו.

<יאיר אלגאוי: מה אנחנו מבקשים?

יעקב אשר: מה הערכות שלכם לגבי עלויות של כוח אדם, מנהלה?

<קריאה: 8 מיליון שקל.

<קריאה: זה מה שהקצו.

<ערן ניצן: הדיון הוא לא על החברה, הוא על קונסטרוקציה תכנונית.

<יאיר אלגאוי: אנחנו חושבים שהחברה הזאת זה מנגנון עוקף ומיותר.

<יאיר אלגאוי: אם החלטת להקים - -

מירי רגב: לא שאלו את דעתך בעניין של החברה.

<יאיר אלגאוי: לא שאלו את דעתנו, אבל זאת דעתנו.

<יאיר אלגאוי: אנחנו אומרים שיש גוף ממשלתי שיודע לבצע את העבודה, שיש גוף שהוא מקצועי.

<יאיר אלגאוי: אגב, כשישבנו איתם הם ביקשו מתחמים בהרצליה, ברמת השרון, מתחמים שמי שעבדו עליהם כל השנים זה עובדי רשות מקרקעי ישראל.

<יאיר אלגאוי: הם עשו את העבודה.

<יאיר אלגאוי: מישהו רצה לעשות כותרת שהוא יעיל.

<יאיר אלגאוי: עובדי רשות מקרקעי ישראל מבקשים דבר אחד: תנו לנו לבצע את העבודה, לא שום דבר אחר.

<יאיר אלגאוי: אם אתם חושבים שיש צורך לייעל את הגוף, יש הנהלה, נשב איתם.

<יאיר אלגאוי: אדרבא ואדרבא.

<יאיר אלגאוי: אל תעשו משהו שנקרא מנגנון עוקף, כי יש פה תקדים מסוכן.

<שלי ירמיהו: בהקשר של פדיון קרקע.

<שלי ירמיהו: אנחנו עושים את זה לאורך כל הדרך.

<שלי ירמיהו: ב-2001 הנושא של הפדיון נחתם משום שהפיצוי השתנה.

<שלי ירמיהו: עד 2005 ו-2006 עוד התעסקנו בפדיון קרקע.

<שלי ירמיהו: אירע שינוי שבעצם כל השוק מעכב, כל השחקנים מעכבים.

<שלי ירמיהו: אנחנו עושים בימים אלה פדיון קרקע.

<שלי ירמיהו: המצב הזה או החוק הזה שיש חברה ממשלתית שיוצרת פיצוי מועדף לאנשים מסוימים ולאנשים אחרים לא, יוצרת בעיה גם בפדיון הקרקע שאנחנו מבצעים היום.

<שלי ירמיהו: לא כל המתחמים יהיו דיור מועדף.

<שלי ירמיהו: אז מה, לא נפדה את הקרקע?

<שלי ירמיהו: אנחנו עברנו רפורמה.

<שלי ירמיהו: כשישבנו לפני 4 שנים, ב-2009, ואמרו שצריך רפורמה במינהל, האוצר דחף.

<שלי ירמיהו: מי שרוצה יכול להסתכל באתר של האוצר.

<שלי ירמיהו: הרפורמה במינהל זה חלק מהפעולה שלו.

<שלי ירמיהו: קבעו שיצאו החוצה 200 עובדים.

<שלי ירמיהו: פדיון קרקע זו הליבה, רבותיי, זה מה שאנחנו צריכים לעשות, בזה אנחנו צריכים להתמקד.

<שלי ירמיהו: בוועדה אחרת חזרנו אחורה.

<שלי ירמיהו: אני לא מצליחה להבין את זה.

<שלי ירמיהו: האוצר שולט בנו.

<שלי ירמיהו: כדי שנהיה יעילים וטובים אנחנו תלויים בו.

<שלי ירמיהו: הוא קובע תקנים, תקציבים וכל מה שאפשר.

<שלי ירמיהו: הוא יוצר לנו תחרות לא הוגנת.

<שלי ירמיהו: הוא ירצה שזה יצליח - -

מירי רגב: התחרות היא לא ביניכם, היא על מי ישלם יותר בקרקע.

מירי רגב: הציבור ישלם בסוף את המחיר.

מירי רגב: זה אותו זוג צעיר שיצטרך לשלם יותר על הפדיון הזה.

מירי רגב: זאת בדיוק הבעיה.

מירי רגב: מי שמעניין אותי בסוף זה מי שישלם יותר כסף.

<שלי ירמיהו: אנחנו יכולים לעשות את זה, אנחנו צריכים לעשות את זה.

<שלי ירמיהו: התקדים הזה שמשרד האוצר מייבש אותנו - -

מירי רגב: אתם לא תוכלו לייצג את עצמכם פה בדיונים.

מירי רגב: אני אדבר עם עופר.

מירי רגב: ההסתדרות שמייצגת אתכם צריכה לבוא לפה ולהגיד איפה יש בעיה עם העובדים, מה היא רוצה לתקן בסעיפים בחוק.

מירי רגב: החוק הזה הולך לקראת חקיקה.

<קריאה: קשה מאוד יהיה לתקן את החוק הזה.

<אילן דגני: אני עוסק בעניין של פדיון קרקע מ-1990.

<אילן דגני: עסקתי בפדיון קרקע סביב החלטת המועצה 727.

<אילן דגני: עשיתי הרבה מאוד עסקאות בעניין.

<אילן דגני: אין ספק שמ-2001, מהמועד שבו ניתן העניין של הקשת המזרחית, ועד שנקבעו הוראות מעבר שבהן נקבע מי נכנס במסגרת הוראות המעבר האלו, ההסכמים היו יחסית פשוטים והרצון של בעלי הזכויות בקרקע להשיב אותה היה הרבה יותר פשוט.

<אילן דגני: היום זה הרבה יותר מסובך.

<אילן דגני: נמצאים פה נציגים של מועצות אזוריות.

<אילן דגני: צריך לזכור שקרקע חקלאית מוחזקת על מספר סוגים של בעלי זכויות.

<אילן דגני: יש אגודות שיתופיות, יש חברות לאיגוד חקלאי, יש אנשים פרטיים.

<אילן דגני: כל אחד הוא בפני עצמו בעניין הזה.

<אילן דגני: לכל אחד יש סוגים שונים של חוזים .

<אילן דגני: בחלק מהמקרים החכירות רשומות בלשכת רישום מקרקעין, בחלק לא.

<אילן דגני: אנחנו מיפינו לפני שנה תכניות מאושרות .

<אילן דגני: הגענו לסדר גודל של 19 אלף יחידות דיור על קרקע חקלאית שמחייבות פדיון.

<אילן דגני: עשינו בדיקה על תכניות שנמצאות בהליכים תכנוניים שנמצאים כחלק מתכנית העבודה בשנים הקרובות.

<אילן דגני: הגענו לכך שהיום נמצאות סדר גודל של 60 אלף יחידות דיור בהליכי תכנון על קרקע שאחד החסמים שיש בה הוא העניין של פדיון זכויות הקרקע החקלאית.

<תומר רוזנר: מתי הגעת למסקנה הזאת?

<אילן דגני: אנחנו ריכזנו.

<תומר רוזנר: מתי?

<אילן דגני: את העבודה הזאת של תכניות מאושרות עשיתי לפני שנה, כאשר תיקנו את החלטת מועצה 1285.

<תומר רוזנר: בשנת 2010 הכנסת באה לעזרתכם, כנראה ביוזמת האוצר או ביוזמה אחרת.

<תומר רוזנר: נחקק סעיף בחוק מקרקעי ציבור, מאוד דומה למה שמציעים כאן.

<תומר רוזנר: רציתי לדעת אם הפעלתם את הסעיף הזה.

<קריאה: הם לא הפעילו אף פעם.

<אילן דגני: הסעיף הזה לא הופעל, כי בחלק גדול מהמקרים נשלחו הודעות השבה בשנים קודמות לעניין הזה.

<אילן דגני: לא ניתן היה אז להפעיל את החוק הזה.

<אילן דגני: החוק מגדיר מועדים שהחוכר צריך להגיב ממועד ההשבה.

<אילן דגני: בחלק גדול מהמקרים נשלחו בתכניות האלו הודעות השבה כמה שנים לפני כן.

<אילן דגני: המקום היחיד שנמצא כרגע בבית משפט בתביעה הוא לגבי קרקע לתעשייה באזור כפר יונה.

<אילן דגני: שם זה חוכרים פרטיים רשומים בטאבו.

<תומר רוזנר: איפה החסם?

מירי רגב: מה החסם פה?

<אילן דגני: החסם הוא העובדה שנשלחו הודעות השבה בסביבות 2001, 2002 ואף אחד לא הגיב עליהן.

<תומר רוזנר: לא הבנתי למה הם היו צריכים להגיב.

יעקב אשר: ייקח להם 10 שנים להביא עכשיו תכנית חדשה.

<תומר רוזנר: הוא אומר שהחוק שהכנסת העבירה לא היה מועיל.

<אילן דגני: יש חברות איגוד חקלאי שמחזיקות קרקעות במרכז הארץ, דוגמה גן יבנה, ולא מחזירות את הקרקע למדינה.

<אילן דגני: גם חוכרים פרטיים באזור פתח תקווה ובעוד אזורים לא משיבים את הקרקע למינהל.

<אילן דגני: לגבי אגודות חקלאיות.

<אילן דגני: זה נכון שהמו"מ על אגודות חקלאיות, בחלק גדול מהמקרים, יותר קל, כי זה גוף אחד שמחזיק היקפי קרקע גדולים ויותר קל לנהל איתו מו"מ.

<אילן דגני: עולות היום טענות של אגודות שיתופיות וטענות של השתתפות ברכישה שמחייבות בדיקה מעמיקה.

<אילן דגני: עם כפר הס הגענו להליך משפטי.

<אילן דגני: הגענו איתם עד העליון.

מירי רגב: מה שאתה אומר הוא שהחוק הזה נותן פתרון.

מירי רגב: מה שאמר כאן עמיר וסוסן לא מקובל עליכם.

מירי רגב: אתה אומר שאין הסכמות, שאין הידברות איתם.

מירי רגב: אתה אומר שכשהם רוצים והם מקבלים משהו בתמורה הם הולכים, כשהם לא רוצים, אתה 10 שנים איתם בבתי משפט.

מירי רגב: אתה אומר: אני היום לא יכול לסמוך על רצון או לא רצון של ראשי מועצות ללכת לקראתי, לכן החוק הזה בהיבט של הקניין מועיל לי כי אני כמדינה שרוצה לפתור את בעיית הדיור לא יכול להמתין להסכמה או לאי הסכמה של ראש המועצה.

מירי רגב: תסביר לי מה אתה אומר.

<אילן דגני: יש הרבה מאוד מקרים שמגיעים למו"מ, נחתמים הסכמים.

<אילן דגני: בעבר נחתמו הסכמים גם על קרקעות חקלאיות שהנגזרת או המועד שבו הן הושבו היה רק אחרי שהושלם התכנון.

<אילן דגני: עשו את זה עם מושב ינוב ב-1996, כאשר הסכם ההשבה של הקרקע נחתם רק לפני שנה.

<אילן דגני: הדברים האלה יודעים להתבצע.

<עמיר ריטוב: שלב התכנון נמשך 20 שנה, לא ההשבה.

<אילן דגני: הקרקע לא נלקחת, הקרקע נשארת בידיים של האגודה.

<אילן דגני: היא ממשיכה להחזיק אותה, היא ממשיכה לעבד אותה.

<אילן דגני: רק ביום שמסתיימים הליכי התכנון היא מושבת.

<אילן דגני: אם לא מסתיימים הליכי התכנון - -

דוד ביטן: זה לא מה שכתוב בחוק.

מירי רגב: זה אותו דבר.

מירי רגב: החוק לא מתייחס לזה בכלל.

מירי רגב: הוא לא מתייחס להשבה.

דוד ביטן: מאוד הגיוני שזה יהיה כך, אבל זה לא מה שכתוב.

<אילן דגני: זה מה שכתוב בהסכמים האלה.

מירי רגב: האם אתה מבין ש"חברה להשכיר" מחליפה את מינהל מקרקעי ישראל?

<ערן ניצן: מה פתאום.

מירי רגב: לא שאלתי אותך, ערן, שאלתי אותו.

<אילן דגני: פדיון קרקע חקלאי טופל על ידי המינהל.

<אילן דגני: הם עשו בעניין הזה עבודה טובה.

<אילן דגני: העניין הזה מחייב היכרות של חוזים חקלאיים, היכרות של החומר.

<אילן דגני: אלה נתונים שנמצאים חלקם בידיים של המינהל.

מירי רגב: אתה מגבה את העובדים שלך?

<אילן דגני: אני תמיד מגבה את העובדים שלי.

<אילן דגני: יש החלטה, יש מנגנון שנקבע.

<אילן דגני: הם חלק מההנהלה של הגוף.

<ערן ניצן: זאת חקיקה שמעצימה את הרשות.

מירי רגב: אני לא רוצה להעצים את הרשות, אני רוצה לבטל את הרשויות.

מירי רגב: הרשות עושה מה שהיא רוצה.

<ערן ניצן: את רוצה לבטל את רמ"י?

מירי רגב: אני רוצה שרמ"י לא תהיה רשות , כי ברגע שהיא רשות, בדיוק כמו רשות המים ודברים אחרים, יש לנו רק צרות מזה.

מירי רגב: אני רוצה לבטל את רשות המים.

מירי רגב: זה יקרה.

<מיכה דרורי: אנחנו לא מכירים - -

מירי רגב: דרך אגב, אתם, הקיבוצים, הכי גרועים.

מירי רגב: לקחתם את כל הקרקעות, הפכתם אותן לעסקים.

מירי רגב: אתם עושים מלא מלא כסף.

מירי רגב: אתם לא תורמים קצת קרקעות לדיור.

<מיכה דרורי: אני מוכן לעשות ישיבה מיוחדת על תרומת הקיבוצים למדינה.

<מיכה דרורי: אני בטוח שנצא ממנה עם חיוך.

מירי רגב: בזמן האחרון לא.

מירי רגב: ישיבות ההסדר עולים עליכם בגיוס לצבא.

מירי רגב: הקיבוצים כבר מזמן לא מובילים במערכת הצבאית, בקצונה ובקרב האדומים.

<מיכה דרורי: הבעיה שהחוק בא לפתור, כמו שציינו הרבה לפניי, היא בעיה פיקטיבית, לא קיימת.

<מיכה דרורי: אנחנו לא מכירים שום עיכוב ברמות האלו שמתוארות כאן.

<מיכה דרורי: נתנו דוגמאות של שני קיבוצים.

<מיכה דרורי: בדקנו.

<מיכה דרורי: לתנועה הקיבוצית היה הסדר חובות.

<מיכה דרורי: בהסדר החובות שהיה בין השנים 1998 ל-2004 הוחזרו 24 אלף דונם למדינה.

<מיכה דרורי: לפי סקר שהמדינה ערכה - -

מירי רגב: כמה החזרתם למדינה מ-2006 עד היום?

<מיכה דרורי: מה שביקשו.

<מיכה דרורי: על הקרקע שהוחזרה במסגרת הסדר הקיבוצים לא בנו אפילו דירה אחת.

<מיכה דרורי: לא רק שדירה אחת לא בנו, גם לא תכנונו אותה בכלל.

<מיכה דרורי: היא ברשות המדינה, אבל המדינה לא עושה איתה כלום.

<מיכה דרורי: אני חושב שהחוק לא ישים, הוא לא פרקטי.

<מיכה דרורי: זה לא סתם שאת חוק סילוק פולשים שתיקנו בכזאת התלהבות לא הצליחו להפעיל והוא פקע.

<מיכה דרורי: הדבר הזה הוא פשוט בושה.

<מיכה דרורי: הוא בושה לנו - בגלל זה אני בא לדבר - והוא בושה למשרד המשפטים.

<מיכה דרורי: אני אביא רק 3 נקודות.

<מיכה דרורי: הנקודה הראשונה היא של פינוי חוכר לדורות ללא משפט.

<מיכה דרורי: בחוק סילוק פולשים יש את השלב שהמדינה מודיעה לו את זה.

<מיכה דרורי: בחוק הזה אין את ההודעה.

<מיכה דרורי: ברגע שתוכנית קיבלה תוקף הפכת אוטומטית לפולש בלי משפט .

<מיכה דרורי: אני עושה דוקטורט במשפט השוואתי בינלאומי.

<מיכה דרורי: אני לא יודע איפה יש דברים כאלה.

<מיכה דרורי: אולי בצפון קוריאה.

<מיכה דרורי: אין סעיף כזה בחוק.

<ערן ניצן: אין גם - -

<מיכה דרורי: יש חוכרים בהרבה מדינות בעולם.

<מיכה דרורי: מחזיק לא צריך להיות חוכר, מספיק שהוא מחזיק בקרקע מספר של חודשים.

<מיכה דרורי: אין סילוק של מחזיק במדינת חוק ללא משפט, של פולש ללא משפט.

<מיכה דרורי: הנקודה השנייה היא העבירה הפלילית.

<מיכה דרורי: בריון פשוט שמשתלט על קרקע זו לא עבירה פלילית, אלא אם כן הוא עשה את זה במטרה להקניט או לפגוע.

<מיכה דרורי: אם אני היום סתם פולש לקרקע, לא חקלאי שעיבד את הקרקע 100 שנה, אני לא עבריין פלילי.

<מיכה דרורי: לא קיימת עבירה כזאת.

<מיכה דרורי: הולכים להמציא עבירה פלילית.

מירי רגב: מי נותן כוח - -?

<מיכה דרורי: דרך אגב, זה לא רק לחקלאים.

<מיכה דרורי: חלק מהנפגעים לא יודעים שהם צריכים לבוא הנה.

מירי רגב: שיאכלו אותה.

<מיכה דרורי: כל מיני חוכרים, מוסדות ציבור, מפעלים שיש להם בחוזה שינוי ייעוד לא יודעים שהחוק הזה חל עליהם.

<מיכה דרורי: החוק הזה חל כלשונו על בתי מגורים של אנשים.

דוד ביטן: רק על קרקע שהוכרזה.

<מיכה דרורי: החוק הזה חל על כל קרקע שלפי החוזה - -

מירי רגב: יהיה לנו עכשיו גבעת עמל בגדול.

מירי רגב: כל אלה שמסתגרים היום בביתם בגבעת עמל עם בלוני גז ואומרים: אותי לא מפנים מהבית שלי, זה מה שיהיה לנו כאן.

<מיכה דרורי: כולל מתקני צבא, כולל בתי חולים, כולל בתי מגורים.

<מיכה דרורי: כל מי שיש לו עיקרון של השבה.

<מיכה דרורי: לא בגלל שאני רוצה להגן על עובדי המינהל, אני פשוט לא רוצה שיתקוטטו על הקרקע שלנו יותר מידי מליציות חמושות, שלא תתפתח מלחמת אזרחים.

מירי רגב: אל תדאג, דרך זה אוהד עושה את הכסף.

מירי רגב: זה רק מעלה את ערך הקרקע.

מירי רגב: השמאים חוגגים עכשיו.

מירי רגב: ככל שהם רבים - -

<מיכה דרורי: לשמאים אין בכלל עבודה.

<מיכה דרורי: כל הפינוי פה נעשה בלי משפט ובכוח .

<מיכה דרורי: מי צריך שמאי?

<מיכה דרורי: ברגע שהחוק אומר שכשיש תכנית בתוקף שולחים את המיליציה לסלק את העבריין החקלאי משם, לא צריך שמאים, לא צריך שופטים.

מירי רגב: מיקי, תבואו בצורה מסודרת עם הערות נקודתיות לחוק.

מירי רגב: תשלחו גם מסמכים.

<מיכה דרורי: כפי ששמת לב, מרוב נקודות אי אפשר לחבר פה קו.

מירי רגב: אל תדאג.

מירי רגב: אם עשינו את זה בחוק התכנון והבנייה, שהיה פי 4 יותר מסובך ומורכב מהחוק הזה, נעשה את זה גם פה.

מירי רגב: אני אמנם לא מהמפלגה של יאיר, אבל אני מאמינה שהרצון שלו הוא באמת לבוא לפתרון.

מירי רגב: אני לא בטוחה שהוא מבין את כל הנגזרת של החקיקה.

מירי רגב: אני מתארת לעצמי שהוא אמר:

מירי רגב: הבאתי רעיון מסדר, עכשיו קחו את הרעיון המסדר הזה ותגזרו אותו.

מירי רגב: עכשיו צריך לבוא ולראות האם הרעיון המסדר שהוא הציג בלהגדיל את מלאי הדירות בא לידי ביטוי בחוק הזה.

מירי רגב: לא יודעת להגיד לך, אבל יש כאן כמה בעיות שצריך לפתור אותן.

מירי רגב: אחת הבעיות זה הקטע הפלילי.

זבולון כלפה: אני לא יודע מאיפה להתחיל.

זבולון כלפה: אני יושב פה בדיון שעתיים בשקט.

זבולון כלפה: אני לא מצליח להבין על מה הדיון.

זבולון כלפה: מציגים פה בעיה שכנראה לא קיימת.

זבולון כלפה: לפי חלק לא מבוטל מהדוברים יש מציאות אחרת לגמרי.

זבולון כלפה: נראה לי שאנחנו הולכים לאיזה כיוון של פתרון שבכלל לא נדרש.

זבולון כלפה: בעברי הייתי קבלן בניין.

זבולון כלפה: אחרי שגמרת את הבית פתאום היה לך איזה פיצוץ באינסטלציה.

זבולון כלפה: כשהיית רץ לנקודה שראית בה את המים והיית מסתער עליה מחמת זעם, הסתבר לך שהפיצוץ נמצא בצד השני.

זבולון כלפה: המים מחפשים את המקום החלש ביותר.

זבולון כלפה: דרכו הם יוצאים.

זבולון כלפה: התוצאה היא שהרסת פה את הבית אחרי שגמרת לבנות, הרסת שם את הבית כי שם הסתימה האמיתית.

זבולון כלפה: אותו דבר גם פה.

זבולון כלפה: אני לא מבין.

זבולון כלפה: אני מנסה להבין איפה החסמים.

זבולון כלפה: אני שומע דוגמה אחת מלפני 10 שנים, 12 או 15 שנים.

זבולון כלפה: אני מבקש שהוועדה תקבל את רשימת החסמים ביחס להשבה של הקרקע החקלאית במציאות הארצית.

זבולון כלפה: עיקר הדוגמאות שנתת הן בגזרה של מדינת תל-אביב.

זבולון כלפה: גדרה חדרה זה עיקר תשומת הלב.

זבולון כלפה: שם עיקר הבעיה.

זבולון כלפה: דובר כאן על 18,900 אלף יחידות דיור שאושרו ו-61 אלף תכניות שהן בהליכי תכנון.

זבולון כלפה: מדובר על פריסה ארצית.

זבולון כלפה: שדרות נמצאת בפנים, אשקלון בפנים.

זבולון כלפה: בחלק מהמקרים זה בכלל לא נכלל במדיניות הביצוע של המשרדים השונים.

זבולון כלפה: זה שיש בקשה זה משהו שהכינו לתחזית ארוכה.

זבולון כלפה: המדינה צריכה לשבת ולהגדיר לעצמה את המלאי התכנוני הנדרש לה כמדינה , לאן היא רוצה להגיע.

זבולון כלפה: למה זה טוב למלא סתם את המחסנים?

יעקב אשר: זה חייב להיות לפני שדנים בחוק הזה.

זבולון כלפה: נראה לי פה שרותמים את העגלה לפני הסוסים.

זבולון כלפה: אני לא יודע לאן נגיע.

זבולון כלפה: המציאות נראית לי פה הזויה לגמרי.

זבולון כלפה: ברגע שהחברה הזאת של "דירה להשכיר" היא חברה ממשלתית אני לא מצליח להבין.

זבולון כלפה: יש בעיה של בירוקרטיה בחלק ממוסדות התכנון, בקרקע, בטיפול במקרקעין, ברשות, במשרד השיכון.

זבולון כלפה: הכל לגיטימי.

זבולון כלפה: במקום להתמודד עם הבעיות, מה אנחנו עושים?

זבולון כלפה: יוצרים עוד מנגנון נוסף.

זבולון כלפה: הוא יפתור לנו יותר את הבעיות?

זבולון כלפה: מה שיקרה לאחר מכן זה שגוף אחד יתקוטט עם הגוף השני לפי הידע המקצועי שלו.

זבולון כלפה: הפתרון שמכרו לנו לגבי רשות המים זו חוויה שכולם זוכרים אותה היטב.

זבולון כלפה: רשות המים אמרו שזה יפתור את הבעיות, שהכל יהיה בסדר.

זבולון כלפה: התוצאה הייתה שנבנה מנגנון שלא קשור לאזרחים, הוא מנותק לחלוטין.

זבולון כלפה: כשהולכים לדיון בנושאים של ותמ"ל, ואני קצת מתקשה להבין את הקצב כי לפני חודשים ספורים סיימנו את חוק התכנון והבנייה - - גברת מירי רגב, חלק נכבד מהחוק עסק בהעצמה של הוועדות המקומיות.

זבולון כלפה: המשמעות של החוק הזה היא לשים את הוועדות המקומיות בצד, לבנות מנגנון מעל.

<ערן ניצן: ההיפך.

מירי רגב: זה מסלול נוסף.

מירי רגב: זה לא עוקף.

מירי רגב: התכנון יהיה בתוך העניין הזה.

<ערן ניצן: יש שתי נציגויות.

זבולון כלפה: נציגות זה טוב.

<ערן ניצן: זה ועדות מחוזיות, לא ועדות מקומיות.

זבולון כלפה: יש הבדל משמעותי בין ות"ל, שזה לגיטימי ששם יהיה כי באה המדינה ואומרת: אני רוצה להעביר תשתיות לכל האורך, לבין דיור, שזה בסוף התמודדות של כל רשות ורשות.

מירי רגב: אני לא מקבלת את מה שאתה אומר.

מירי רגב: עד לפה קיבלתי את רוב הדברים שאמרת.

מירי רגב: יש משבר דיור.

מירי רגב: חבר'ה, בואו נשים את הדברים על השולחן.

מירי רגב: כולם מדברים על מלאי דירות.

מירי רגב: בינתיים דירה עולה 3 מיליון שקלים.

מירי רגב: אולי מישהו אחד בחדר הזה יכול לקנות כאלו דירות.

מירי רגב: אנחנו לא מסוגלים לאפשר כזאת מציאות.

מירי רגב: אם לא נבוא היום וניכנס בעניין הזה כמו שעת חירום, תכנית חירום עכשיו לכך שמחירי הדיור ירדו - - איך הם ירדו?

מירי רגב: שיהיה יותר היצע.

מירי רגב: איך יהיה יותר היצע?

מירי רגב: שיבנו יותר מהר בלי להתחיל תהליך משפטי על תהליך משפטי.

מירי רגב: זה הילדים של כולנו, חבר'ה.

זבולון כלפה: הרמת לי עכשיו להנחתה.

זבולון כלפה: יש פה עבודה שבוצעה על ידי מספר גורמים.

זבולון כלפה: כל אחד מציג נתונים אחרים.

זבולון כלפה: זה גם לגבי קרקע פרטית, ערן.

זבולון כלפה: זה לא משנה אם קרקע פרטית או קרקע ציבורית, בסוף גר שם בן אדם.

זבולון כלפה: זה יעזור לי להוריד את ערך הבית.

זבולון כלפה: אם יש בעיה עם אותו יזם או רשות, אנחנו נמצא את הדרך להתמודד על-מנת לגרום להם לבנות.

זבולון כלפה: אם יש מלאי של תכנון קיים - -

יעקב אשר: בחוקים אחרים לא הזכרנו - -

זבולון כלפה: מאות אלפי יחידות דיור אלו מספרים שנזרקים מהעבודות.

זבולון כלפה: גם ממה שאומרות נעמי אנג'ל ואריאלה פוסק, גם ממה שאומרת - -

<ערן ניצן: אנחנו מטפלים בזה.

<ערן ניצן: היטל עיכוב בנייה זאת הצעת חוק ממשלתית שעוברת עכשיו ועדת שרים ותגיע לפה.

<ערן ניצן: אנחנו נבקש את הסמכות של מס על יזמים.

מירי רגב: גם ביטול המע"מ על דירה ראשונה יגיע לפה.

מירי רגב: אתם לא תביאו לי רק את הדברים האלה כדי לריב עם סוסן.

מירי רגב: אתם תביאו לי גם - -

<ערן ניצן: נראה את הוועדה נותנת לנו גב כדי שאותו בעל קרקע ישלם לנו מס על עיכוב.

זבולון כלפה: ערן, אני אגיד לך מה עשיתם פה.

זבולון כלפה: אני לא אדריכל.

זבולון כלפה: קבלן הייתי, אדריכל לא.

זבולון כלפה: ברמה של תכנון יש טעות בקונספט.

זבולון כלפה: למה?

זבולון כלפה: כי יצרת מציאות כזאת שבמקום שהגרעין יתעבה אתם זזים יותר לפריפריה.

זבולון כלפה: התוצאה תהיה שתשתיות, כבישים, מבני ציבור יעלו לך יותר.

זבולון כלפה: במקום להסתמך על המערכת הקיימת וליצור - -

יעקב אשר: אין תמונה כוללת.

<ערן ניצן: מחנה סירקין כדוגמה הוא מקום שנשען.

<ערן ניצן: אם הייתי מכניס את מחנה סירקין, את מחנה תל השומר ואת מחנה גלילות לצינורות הקיימים - - תנו לנו את הקונסטרוקציה הזמנית להטיס את התכניות האלו.

מירי רגב: אז בוא נעשה את החוק הזה כהוראת שעה.

<ערן ניצן: הוא הוראת שעה, היושבת-ראש.

זבולון כלפה: הוא הוראת שעה ל-6 שנים.

מירי רגב: אני מדברת על הוראת שעה לשנתיים.

מירי רגב: נראה מה יהיה בשנתיים.

מירי רגב: כשיהיו בחירות זה ממילא ישתנה.

<אוהד דנוס: אני מתנצל בפני כל הנוכחים פה, נראה לי שאני הולך להרגיז את כולם.

<אוהד דנוס: הדיון שהיה כאן היום הוא דיון שמאות, הוא דיון על כסף.

<אוהד דנוס: אף אחד לא אמר את המילה הזאת.

<אוהד דנוס: אם היית משלם למחזיקים בקרקע פיצוי ראוי, או שלחלופין היית מייצר זיקה שלהם לקרקע המופשרת, אני מניח שהייתה פחות התנגדות.

<אוהד דנוס: אני ממש לא מבין את משרדי הממשלה, איך הם חוזרים על טעויות העבר.

<אוהד דנוס: מה שמענו פה?

<אוהד דנוס: כל עוד היה 727 הייתה השבה, כולם נתנו, בנו ערים שלמות.

<אוהד דנוס: רשום פה פיצויים מיוחדים.

<אוהד דנוס: הוועדה שלך משנה את זה פה לפיצויים מוגדלים.

<אוהד דנוס: הבעיה הרבה יותר מסובכת ומורכבת ממה שתואר לך כאן.

<אוהד דנוס: ישנם מושבים, ישנם קיבוצים שטוענים לבעלות בקרקע.

<אוהד דנוס: הם טוענים שהם מסרו את הקרקע לקק"ל.

<אוהד דנוס: הדיונים על הדברים האלה נמצאים היום בבית המשפט העליון.

<אוהד דנוס: העיכוב שהם מדברים עליו הוא לא עיכוב פלילי.

<אוהד דנוס: הם לא יחזיקו בקרקע, הם פשוט יעכבו את העסק בבתי משפט.

<אוהד דנוס: מה שאמר פה ארז קמיניץ, ברוב הגינותו, זה שהממשלה, המדינה מנסה לשפר פוזיציה, לשפר את המצב החוקי, החוקתי על מנת שיוכלו ללכת לבית משפט ולקבל.

מירי רגב: זה היה לפני שהמדינה הייתה.

מירי רגב: מה שאמר כאן המינהל זה: חבר'ה, אנחנו לא רוצים להיות בבתי משפט מול גורם כזה או אחר, אנחנו רוצים לשפר את ההיבט הזה ולבוא בחקיקה.

<אוהד דנוס: צריך לעשות הפרדה בין סוגית ההשבה שמדברת על הצורך הדחוף ואותה צריך לשמר, זאת אומרת, המדינה תוכל לשים יד על הקרקעות שנחוצות לה על מנת לתכנן - -

מירי רגב: מה ההבדל בין השבה של קרקע - -?

<אוהד דנוס: אלא אם ישלמו למחזיקים בקרקעות או ייצרו זיקה.

<אוהד דנוס: זה כמו שכשאתה עושה עסק ויש לך בעסק עוד שחקנים, אתה מכניס אותם בתור שותפים ועושה איתם את העסק.

<אוהד דנוס: זה הולך יותר בקלות.

מירי רגב: היועץ המשפטי אומר שבג"ץ אמר - -

<אוהד דנוס: הוא צודק במאה אחוז.

<אוהד דנוס: 727 - -

מירי רגב: לקיבוץ יש קרקע.

מירי רגב: לי, שגרתי בקריית גת, יש שיכון.

מירי רגב: למה?

<אוהד דנוס: את צודקת ב-100%.

<אוהד דנוס: מה שגרם הצדק החלוקתי של בג"ץ הקשת המזרחית זה שמחירי הדיור האמירו בישראל למה?

<אוהד דנוס: כי הפסיקו הפשרות קרקע, הפסיקו למסור קרקעות, הפסיקו לייצר הפשרות.

<אוהד דנוס: המדינה יודעת היום שיש לה בעיה.

<אוהד דנוס: בסופו של דבר, כולם משלמים יותר.

<אוהד דנוס: מה שצריך לטפל זה באותו סעיף שעוסק בפיצויים, שהפיצוי יהיה לפי שווי שוק, או לחילופין - -

מירי רגב: הערכת שמאי.

<אוהד דנוס: השמאי הממשלתי יעריך, לא השמאים הפרטיים.

מירי רגב: השמאי הממשלתי של מינהל מספספרי ישראל יותר גרוע מהשמאי הפרטי.

<אוהד דנוס: הוא לא של המינהל.

<קריאה: מה שבטוח זה שלשמאים תהיה עבודה מהחוק הזה.

<אוהד דנוס: החוק הזה לא עוסק בעבודת השמאים.

<אוהד דנוס: לשמאים יש פה עבודה.

<אוהד דנוס: מי שיודע לקרוא את החוק במתכונת שלו רואה שיש לנו מספיק עבודה.

<אוהד דנוס: לא על זה אנחנו מדברים.

<אוהד דנוס: אנחנו רוצים לקדם את העניין הזה.

<אוהד דנוס: אם הסדרת הנושא הקנייני, הזכויות של החקלאים בקרקע תיעשה בצורה יותר נדיבה - - מה שמענו את ערן ניצן אומר?

<אוהד דנוס: שהם מטפלים בזה, מטפלים בזה.

<אוהד דנוס: למי לא נשאר?

<אוהד דנוס: למחזיקים.

<אוהד דנוס: להם אנחנו נשלם את - -

מירי רגב: אתה אומר שפיצוי מוגדל ירגיע את המועצות.

<אוהד דנוס: בהחלט.

<אוהד דנוס: צריך לזכור שההפקעות האלו לא הולכות לפרויקטים תשתיתיים לאומיים.

<אוהד דנוס: יזמים פרטיים ייקחו את זה.

<אוהד דנוס: יהיו שם שטחי מסחר, יהיו שם שטחי תעסוקה.

<אוהד דנוס: אתה לא יכול 150 אלף יחידות דיור.

<אוהד דנוס: מי ינהל את זה?

מירי רגב: יהיה שם גם דיור ציבורי.

מירי רגב: יהיו שם גם דירות להשכרה לסטודנטים.

<אוהד דנוס: למה שזה לא יהיה המחזיקים בקרקע?

<אוהד דנוס: למה שבלפחות חלק מהסחורה הזאת לא יתעסקו המחזיקים בקרקע?

מירי רגב: יש כאן גם היבט ערכי.

מירי רגב: אני לא בטוחה שאני רוצה להפוך את ההיבט החקלאי לעסקי.

מירי רגב: זה לא נכון.

מירי רגב: צריך למצוא פה פתרון.

מירי רגב: אנחנו בדיון ראשון שמענו את הרציונל.

דוד ביטן: יש לי הערות לסעיפים, אבל זה לישיבה הבאה.

דוד ביטן: המשנה ליועץ המשפטי אמר שהבסיס לסעיפים האלה זה העובדה שיש לחוכרים הסכמים עם המינהל להשיב את הקרקע.

דוד ביטן: לפי מה שאני יודע, זה לא תמיד נכון.

דוד ביטן: בהרבה מקומות אין הסכמים.

דוד ביטן: ההסכמים הישנים לא כוללים את זה, ההסכמים החדשים כן.

דוד ביטן: בהגדרה של קרקע להשבה, אם אתם שמים לב, כתבו שמי שיש לו הסכם או שבהתאם להחלטות מועצת מקרקעי ישראל - - יש פה סעיף סל שמאפשר לכלול קרקעות שאין בהן - -

<ערן ניצן: לא.

דוד ביטן: למה לא?

דוד ביטן: אני קורא את זה ככה.

מירי רגב: היועץ המשפטי אומר שהוא צודק.

דוד ביטן: אם זה נכון, אז אפשר בהחלטה של מועצת המינהל לכלול הרבה מאוד קרקעות.

דוד ביטן: עם כל הכבוד למועצות האזוריות, הסעיפים האלה חלים על קרקע חקלאית בתחום הערים שיש עליהן הכרזה לפי סעיף 3.

דוד ביטן: שם הבעיה יותר מסובכת, כי שם ערך הקרקע נקבע לפי רמת ציפיות שיש על הקרקע.

דוד ביטן: זה לא קרקע חקלאית ממש, לכן הנזק שייגרם למחזיקים הרבה יותר גדול מאשר בישובים.

דוד ביטן: צריך גם לזה לתת את הדעת בנושא של הפיצויים.

דוד ביטן: נראה לי שחוכר שיש לו קרקע שאושרה עליה תכנית ולא מחזיר בזמן, משלם כאן קנס מאוד גבוה.

דוד ביטן: ההפסד של הפיצויים מאוד משמעותי פה.

מירי רגב: הוא מפסיד את הפיצויים המוגדלים.

מירי רגב: הוא גם פלילי.

דוד ביטן: זה בדיוק העניין.

דוד ביטן: לדעתי זה לא מידתי.

דוד ביטן: אם ביום אחד הוא מאחר, הקרקע עוברת לבעלות המדינה לפי הסעיף הזה והוא מפסיד את הפיצויים.

<שמעון סוסן: והולך לכלא.

דוד ביטן: הגדלת היצע הדירות זה לא דבר שמספיק על מנת להחיל סעיף שעל פיו לוקחים את הקרקע ממי שמחזיקים בה 100 שנה, 60 או 70 .

דוד ביטן: צריך שתהיה מטרה ציבורית.

מירי רגב: מטרה ציבורית זה דיור ציבורי.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: החוק הזה לא כותב שום דבר.

דוד ביטן: הוא כותב היצע דירות.

דוד ביטן: המינהל יכול להביא את זה באיזה אופן שהוא רוצה, אפילו מכירת דירות באופן רגיל.

דוד ביטן: אם היו כותבים את כל הדירות להשכרה, יכולנו לשבת ולהגיד שיש מטרה ציבורית ראויה לאור המצב בשוק .

דוד ביטן: אם המצב הוא רק להגדיל את ההיצע, שדרך אגב לא כתוב מתי מתחילים לבנות - - זה שיש תכנית אפשר גם להתחיל לבנות אחרי 20 שנה.

דוד ביטן: איפה הפתרון?

דוד ביטן: צריך לשבת ולראות איך פותרים את הבעיה כך שתהיה סיבה ציבורית מתאימה.

דוד ביטן: צריך להחיל את זה גם על קרקע פנויה.

דוד ביטן: מכיוון שזה חל גם בערים כי זו תכנית על 500 יחידות דיור על קרקע מינהל, אפשר להחיל את זה גם על קרקע שיש שם צמודי קרקע ישנים.

דוד ביטן: אז יהיה לנו את הסיפור של גבעת עמל.

מירי רגב: יהיה גבעת עמל.

דוד ביטן: צריך להחיל את זה על קרקעות פנויות.

מירי רגב: את דרום תל אביב וגבעת עמל לא שומעים, אבל את כל הקיבוצים והמושבים לכל האורך שיעמדו עם בלוני גז - -

דוד ביטן: צריך להחיל את זה על קרקע פנויה, לא על קרקע שיש עליה בינוי.

מירי רגב: זאת הערה טובה.

מירי רגב: אני באה ומבקשת להכניס אותה לטיוטה שנפיץ לקראת הדיון הבא.

<איתמר בן דוד: אני אשמח, כשיוצג הדוח של בינת, להציג את העבודה שאנחנו עשינו בחברה להגנת הטבע עם מכון דשא ופרופ' פטרסון מהאוניברסיטה העברית - -

מירי רגב: אם לא תעבירו לוועדה את הדוח - - אל תדאג, אנחנו לא נעשה מזה יחסי ציבור.

<איתמר בן דוד: אני לא מתעסק בדברים האלה.

מירי רגב: היועץ המשפטי ביקש, אתם סירבתם להעביר.

מירי רגב: את מה שלא תעבירו מראש לא תציגו בפני הוועדה.

<איתמר בן דוד: יש לנו עבודה מוכנה.

<איתמר בן דוד: את העבודה הזאת עשינו לבקשתך.

<איתמר בן דוד: האזנתי לכל הדוברים פה לפניי.

<איתמר בן דוד: התהליכים האלה קשורים זה לזה.

<איתמר בן דוד: העבודה שלנו מראה שיש כבר היום בשני מחוזות - תל אביב ומרכז, מאות אלפי יחידות דיור.

מירי רגב: זו העבודה של החברה להגנת הטבע, כן?

<איתמר בן דוד: של החברה להגנת הטבע ושל פרופ' פטרסון מהמחלקה לגאוגרפיה מהאוניברסיטה העברית.

<איתמר בן דוד: הוא גם מרצה למדיניות ציבורית.

<איתמר בן דוד: יש מלאי אדיר של יחידות דיור.

<איתמר בן דוד: חלק מאושרות זמינות - -

<ערן ניצן: למה אנחנו לא משווקים אותן, איתמר?

<איתמר בן דוד: עכשיו אני רוצה להגיב למשהו שאמרת.

<איתמר בן דוד: זאת הנקודה השנייה.

<איתמר בן דוד: לגבי הדוגמאות שאתה נותן היום של מחנה סירקין, תל השומר – אני מייצג את ארגוני הצוותים במועצה הארצית - ניתנה הוראה לתמ"א 47.

<איתמר בן דוד: לדעתי לא בשביל זה עושים את הותמ"ל.

<איתמר בן דוד: השאלה מה המתחמים האלה, מה יוגש לותמ"ל.

<איתמר בן דוד: לפי ערן זה אולי סירקין.

מירי רגב: הם צריכים להציג את המתחמים.

<איתמר בן דוד: יורים לכל הכיוונים.

<איתמר בן דוד: אני חבר בוד"ל ארצי, העמיתים שלי בוד"לים המחוזיים.

<איתמר בן דוד: הוד"לים, שרק לפני חצי שנה, גברתי היושבת-ראש, הארכנו את הפעילויות שלהם, מיובשים.

<איתמר בן דוד: אנא תבקשי לישיבה הבאה מה קרה מעת החקיקה לפני כמה חודשים, מה קרה בוד"לים, באיזה מקומות התקיימו ישיבות .

<איתמר בן דוד: הוד"ל הארצי דן לפני חודשיים בתכנית פעם ראשונה אחרי שנה וחודשיים.

<איתמר בן דוד: המערכת של הוד"לים, שזה 200 ומעלה, קל וחמור 500 ומעלה, מיובשת.

<איתמר בן דוד: חבל שממתינים להליך החקיקה בעניין הזה.

<איתמר בן דוד: רוצים לפתור את משבר הדיור?

<איתמר בן דוד: קדימה.

<איתמר בן דוד: דבר אחרון ביחס לנושא של השבת הקרקע.

<איתמר בן דוד: שמעתי את נציגי המועצות האזוריות.

<איתמר בן דוד: הם לא העלו את מה שאוהד, נציג השמאים, העלה .

<איתמר בן דוד: הם לא רוצים לחזור לימים שלפני בג"ץ הקרקעות עם שותפות בייזום בקרקע.

<איתמר בן דוד: אני מסכים עם זה שכנראה אם יהיה פיצוי יותר גבוה זה יתמרץ.

<איתמר בן דוד: בבג"ץ הקרקעות היה היבט חברתי והיבט סביבתי.

<איתמר בן דוד: בגלל שהיו באותה עת של החלטות השלכות על פרבור - -

מירי רגב: בוא תסביר.

מירי רגב: אני לא יודעת מה זה בג"ץ הקרקעות שקשורות למועצות האזוריות.

<איתמר בן דוד: במשבר העלייה ההמונית מועצת מקרקעי ישראל התקינה את תקנות 717,727, 737.

<איתמר בן דוד: זה היה ההסדר.

<איתמר בן דוד: במסגרת החלטת המינהל אפשרו לישובים במעמד של אגודה שיתופית – מושבים קיבוצים - להיות שותפים בייזום תכניות לשינוי ייעוד.

<איתמר בן דוד: הדבר הזה גרם לגל אדיר של תכניות.

<איתמר בן דוד: כולם שמעו עליהן, על הסיפור של אפל ומושב גינתון עם מזוודת המזומנים.

<איתמר בן דוד: יש על זה דוחות מבקר מדינה.

<איתמר בן דוד: הדבר הזה הביא להשלכות אדירות.

<איתמר בן דוד: הייתה סתירה למדיניות תכנון ארצית.

<איתמר בן דוד: הדבר הזה גרם לבנייה כלפי חוץ, כמו גינתון בשולי לוד, בנייה על שטחים פתוחים מחוץ לערים, על גדות נחלים באזורים מאוד רגישים.

מירי רגב: מה בג"ץ קבע?

<קריאה: שהפיצוי לא היה מידתי.

<איתמר בן דוד: הבג"ץ נאחז בכך שבחוזי החכירה המקוריים יש סעיף שאומר השבת קרקע בשינוי ייעוד.

<איתמר בן דוד: הוא אמר שצריך לחזור למצב שבו אם המדינה רוצה לשנות ייעוד, הקרקע חוזרת אליה.

מירי רגב: זה אומר שבג"ץ נותן תוקף לחוק הזה.

<איתמר בן דוד: אני לא מתכוון למה שאת מתרגמת אותי.

<שמואל ריפמן: מה שבג"ץ הקרקעות עשה – אני רואה את זה בהרבה עבודות, איתמר מסכים איתי - זה עצר את המשך לקיחת השטחים הפתוחים והחקלאיים.

<שמואל ריפמן: פחות ישובים, מושבים וקיבוצים הלכו לעסקאות.

<שמואל ריפמן: מבחינתי, כאידיאולוגיה, צריך להפסיק לבנות במרכז הארץ.

<שמואל ריפמן: אי אפשר לשנות בג"ץ.

<שמואל ריפמן: להיפך, תמשיכו במדיניות הזאת.

<שמואל ריפמן: תלכו לכרמיאל מצד אחד, לנגב מצד שני, יהיה הרבה יותר טוב.

<שמואל ריפמן: הבג"ץ עשה את העבודה כמו שצריך.

מירי רגב: אבל אין תשתיות.

<קריאה: מה ששמוליק אומר זה שאוהד אמר שאם נקבל יותר - -

<עמיר ריטוב: אנחנו לא רוצים יותר.

<שמואל ריפמן: אנחנו רוצים לשמור - -

מירי רגב: קיבלתם כבר מספיק.

<שמעון סוסן: אני רוצה להדגיש את העניין הזה.

<שמעון סוסן: יאיר רביבו מלוד, שצריכה את התעדוף, מדבר איתי על אחיסמך הגדולה.

<שמעון סוסן: הוא אומר לי: שמעון, שכונת בן שמן.

<שמעון סוסן: אני איתו בסכסוך על גבולות שהסכמנו עליהם.

<שמעון סוסן: אני והוא הסכמנו שאני נותן לו עוד קרקעות ועוד שותפיות.

<שמעון סוסן: על זה הוא בא ואמר לי: שכונת בית שמן מעניינית אותי, לאזן את שכונת אחיסמך, לאזן את החרדים שהוא כבר קיבל בירושה.

<שמעון סוסן: אמרתי לו: אני איתך.

<שמעון סוסן: כמה?

<שמעון סוסן: 700,800 דונם?

<שמעון סוסן: תוביל.

<שמעון סוסן: היינו אצל בינת שוורץ בלי גבולות, בלי לחץ, בלי כלום.

<שמעון סוסן: אני מוכן לתת לו.

מירי רגב: סוסן, אתה מדבר פה על אנשים.

מירי רגב: איתך במקרה יש דיבור, אבל מה עם אחרים שאין איתם דיבור?

<שמעון סוסן: למה, כמה צריך?

<קריאה: הוא הכי קשה שלנו.

<שמעון סוסן: כל מועצה אזורית שיבואו אליה ויאמרו לה שצריכים קרקע - -

<איתמר בן דוד: יש לנו גם המלצות.

<איתמר בן דוד: בגלל שיש מלאי אדיר לא צריך לצאת לשטחים פתוחים חדשים.

<איתמר בן דוד: זו שעת הכושר של ההתחדשות העירונית.

<איתמר בן דוד: אני שומע אותך דואגת להיבטים החברתיים.

<איתמר בן דוד: זו הדרך לחזור לאזורים, לשכונות.

<איתמר בן דוד: דיברו על עבודה של מינהל התכנון.

<איתמר בן דוד: יש עבודה כזאת.

<איתמר בן דוד: גם היא מראה שיש בהרבה רשויות, כמו פרדס חנה, כרכור, רחובות, רובעים שלמים צמודי קרקע שצריך לפתח בצפיפות ראויה.

מירי רגב: שאלתי אותך על סירקין.

מירי רגב: ישבו איתי כל ועדי השכונות של פתח תקווה שמתנגדים לסירקין בדיוק באותו עניין.

מירי רגב: הם אמרו: חזקו אותנו בשכונות, אחר כך - -.

<ערן ניצן: יש שם מחדל של שנים של העירייה.

<חיים שניידר: בשנת 2011 הובלתי עבודה.

<חיים שניידר: אני מדבר כרגע מידע אישי.

<חיים שניידר: תוצאות אותה עבודה מאפשרות לי לומר בצורה ברורה מאוד, שהדיאגנוזה שנמצאת בבסיס החוק הזה היא דיאגנוזה שגויה.

<חיים שניידר: דיאגנוזה שגויה מובילה לתרופה לא נכונה.

<חיים שניידר: תרופה לא נכונה לא פותרת את הבעיה, שזה הכי חמור, כאשר חמור לא פחות זה שהיא מביאה לנזקים.

<חיים שניידר: כמה מילים על תוצאות העבודה.

<חיים שניידר: עשינו מיפוי של המלאי התכנוני הקיים בין מרחב חיפה למרחב באר שבע.

<חיים שניידר: לא כללנו את תל אביב, לא כללנו ישובים ערבים.

<חיים שניידר: התייחסנו רק למקומות שקרובים קירבה ממשית לצירי תנועה ראשיים.

<חיים שניידר: להלן התוצאות לסוף 2011:

<חיים שניידר: כ-194 אלף יחידות דיור בתוקף.

<חיים שניידר: כמחציתן במחוז המרכז.

<חיים שניידר: כ-225 אלף יחידות דיור בהכנה.

<חיים שניידר: כמחציתן באזור המרכז.

<חיים שניידר: מאז נבנו או הוסיף מינהל התכנון כ-130 אלף בשנת 2012 ו-2013.

<חיים שניידר: הוצאו היתרים רק לכ-70 אלף יחידות דיור, דהיינו המצב השתפר.

<חיים שניידר: אם נוסיף את מחוז תל אביב והעבודה של החברה להגנת הטבע, ששם יש כ-60 אלף יחידות דיור, אנחנו נמצאים במספרים מאוד מאוד מרשימים.

<חיים שניידר: המספרים המרשימים האלה אומרים שאין בעיה במלאי תכנוני.

מירי רגב: בוא נודה באמת.

מירי רגב: יכול להיות שאין בעיה במלאי תכנוני.

מירי רגב: יכול להיות שעל זה אין לנו ויכוח.

מירי רגב: הבעיה עכשיו היא לא המלאי התכנוני, הבעיה היא איך לוקחים את המלאי התכנוני הזה ומוציאים אותו לידי ביצוע, לידי מימוש.

<קריאה: החוק הזה לא נותן פתרונות.

יעקב אשר: לא כאן הפתרונות.

יעקב אשר: הפתרונות במחלפים, הפתרונות בבתי ספר.

<חיים שניידר: חברת הכנסת רגב, את צודקת.

<חיים שניידר: גם בשאלה איך נטפל במלאי יש לי מה להגיד, לכן את העבודה שלנו מסרנו לאוצר, למינהל התכנון ולמקרקעי ישראל.

<חיים שניידר: יכול להיות שמינהל מקרקעי ישראל השתמשו בתכנית שלנו כדי להגיע להסכמי הגג.

<חיים שניידר: עובדה - -

<ערן ניצן: הסכמי הגג לא בתוקף.

<ערן ניצן: במודיעין יש 1200 תכניות בתוקף, 5000 יעבירו לתכנון.

<ערן ניצן: בבאר שבע גם זה חסר.

<ערן ניצן: בקריית ביאליק עוד 4000.

מירי רגב: יש עמדה אחת של מינהל התכנון על כמה מלאי דיור יש.

מירי רגב: אני לא יכולה להסתמך עליך, על החברה להגנת הטבע ועל אף אחד אחר.

מירי רגב: אני צריכה להסתמך על גורם ממשלתי מוסמך.

מירי רגב: מבחינתי מינהל התכנון הוא הגורם.

יעקב אשר: מירי, השאלה היא אחרת.

יעקב אשר: השאלה היא אם יש לך היום הסכמי גג על כל המקומות שבהם יש לך תכניות בתוקף ואתה יכול להוציא היתרי בנייה.

יעקב אשר: אני אגיד מה החוכמה.

יעקב אשר: טוב לכם לעשות הסכמי גג על תכניות עתידיות, כי זה כסף של עוד 15,10 שנים.

יעקב אשר: אם אתה עושה את זה היום - -

<חיים שניידר: הדרישה שלכם לקבל את המלאי התכנוני נכונה מאוד.

<חיים שניידר: אני חושב שצריכה להיות עוד דרישה של מיפוי החסמים.

<חיים שניידר: אני לא בטוח שזה נעשה בצורה מסודרת.

<חיים שניידר: אני לא בטוח שיש מפת חסמים ומפת השפעה בתכנית פיתוח מסודרת ומתוקצבת ל-5 שנים.

מירי רגב: גם את זה בינת אמורה להציג.

<ערן ניצן: את זה דווקא אנחנו נציג.

מירי רגב: מי שרוצה יציג, רק תנו לנו תשובות.

<חיים שניידר: וגם מפת חסמים.

מירי רגב: את מלאי הדירות ומה הם החסמים.

יעקב אשר: ואיפה הפתרונות שלהם.

<צביקה מינץ: מעבר לאווירה שיש פה שמרבית הדוברים אמרו שיש מלאי, אני רוצה להעיר הערה שקשורה לתחילת תהליך עבודת החקיקה.

<צביקה מינץ: נאמר על ידי האוצר שעוסקים במתחמים גדולים שחלקם בתכנית מתאר וחלקם במפורטת.

<צביקה מינץ: אם אומרים בתהליך הקליטה של התכנית שחלקה היא מתארית ורק חלקה מפורטת, התחלנו כבר בתהליך ההשבה.

<צביקה מינץ: למה הגענו?

<צביקה מינץ: הגענו למצב שמתחילים דיאלוג עם בעלי קרקע, כאשר עדיין לא ברור לאן התכנית תלך, איך הקרקע תעלה, הציפיות.

<צביקה מינץ: כל המערכת הזאת תשתולל ונמצא את עצמנו שוב במצב של עליית מחירים, לא של ירידת מחירים.

<צביקה מינץ: מה הועלנו?

<צביקה מינץ: צריך באיזה שהוא מקום לקשור את פרק ד' עם פרק התכנון.

<צביקה מינץ: יש לי הרגשה שהוא לא מקושר.

<צביקה מינץ: כתבו אותו שני אנשים שונים שלא רואים את כל התהליך של התכנון.

<צביקה מינץ: יש פה סכנה שנפגע בעצמנו.

<תומר רוזנר: ההערה צריכה להיבדק.

<עומר כהן: קרו הרבה דברים בחודש האחרון מאז הישיבה האחרונה.

<עומר כהן: קבינט הדיור החליט כמה החלטות מרחיקות לכת.

<עומר כהן: יש הרבה יוזמות, חלקן פחות טובות , חלקן יותר טובות.

<עומר כהן: אין ספק שמשרד השיכון ומשרד האוצר מתחילים להבין, הרבה בזכות מה שנאמר כאן בוועדה, שלא מספיק רק לבנות, צריך להתעסק במחיר, צריך להתעסק בהורדת המחיר.

<עומר כהן: יש הרבה רפורמות שעל חלקן אנחנו מאוד מברכים, על חלקן יש לנו ביקורת.

<עומר כהן: תיקון 102 עשה משהו שלטעמנו הוא לא דיור בר השגה.

<עומר כהן: אין ספק שהגדלת שוק השכירות עושה בדיוק את מה שהחוק הזה מתיימר לעשות, שזה לתת תמריצים ליזמים.

מירי רגב: זה הדבר העיקרי.

מירי רגב: החוק צריך לפתור שכירות ודיור ציבורי.

<עומר כהן: השאלה שעוד יותר מתחדדת היא למה צריך את הדבר הזה.

<עומר כהן: בואו נשקיע בקידום המסלול של דירות להשכרה בתיקון 102, בואו נשקיע בדיור בר השגה אמיתי, בהורדת מחירי מטרה, בכל מה שצריך ופשוט נעזוב את הדבר הזה.

<עומר כהן: אני חושב שגם משרד האוצר מתחיל להבין שזה לא הפתרון ובגלל זה הוא מחפש פתרונות אחרים.

<עומר כהן: אם הוא צריך סולם לרדת מהעץ אנחנו מוכנים לתת לו.

<שמואל ריפמן: אין עוד עץ.

מירי רגב: אני מאמינה שהוא ימצא סולם אחר.

<ערן ניצן: אני רוצה לפתוח בתגובה ליושב-ראש המועצות האזוריות, מר ריפמן, שמטיח בנו ביקורת שהחוק הוא חוק פוליטי.

<ערן ניצן: אני דוחה ברשות

<ערן ניצן: כם על הסף את הדברים האלה.

<ערן ניצן: החוק נכתב על ידי גורמי מקצוע ועוסק בנקודה מקצועית.

<ערן ניצן: אפשר להתווכח את הוויכוח המקצועי.

<ערן ניצן: הוא עוסק בקושי של המדינה ובחולשה של המדינה לפדות קרקע.

<ערן ניצן: אנחנו באים לוועדה בבקשה שתצייד אותנו בכלים רבים יותר להתמודדות עם הסוגיה המאוד מורכבת ובוודאי מאוד רגישה.

<ערן ניצן: זה גם עולה מהדברים שלך – הגישה החברתית, הגישה הכלכלית.

<ערן ניצן: כלים שיאפשרו לנו גם להעצים את היכולת לשאת, לתת ולהגדיל פיצויים.

<ערן ניצן: מצד שני, גם כלים שיאפשרו לנו להיכנס לחצרות ולפעול במידה ואין הסכמה כדי לממש את הזכות של המדינה להשיב לעצמה את הקרקע.

<ערן ניצן: אפשר כאמור להתווכח על הנושאים המקצועיים האלה, אבל אני לא מקבל את העובדה שהחוק מגיע ממניעים פוליטיים, כמו שהוצג פה, אלא הוא חוק שנכתב על ידי גורמי מקצוע על מנת לטפל בבעיה מקצועית.

<ערן ניצן: אנחנו לא מקימים פה משטרות, למרות מה שנאמר פה, ואנחנו לא מוסיפים סמכויות.

<ערן ניצן: אנחנו עובדים על קיצור לוחות זמנים לפעולות, על האפשרות לעשות אותן במקביל להליך התכנון.

<ערן ניצן: אני מניח שכשנעבור על הסעיפים נצטרך להתעמק ולהחליט.

<ערן ניצן: אנחנו מבקשים מהכנסת, מהוועדה, מיושבת ראש הוועדה את הסמכויות האלו, כדי שנוכל לממש את היכולת שלנו להגדיל את היצע הדיור באופן מאוד אפקטיבי.

<ערן ניצן: עולה וחוזר פה הנושא של החסמים.

<ערן ניצן: אנחנו לא מזניחים אותם.

<ערן ניצן: אני אשמח להציג בפני הוועדה.

<ערן ניצן: יום יום יושב משרד האוצר עם רמ"י, יום יום יושב משרד האוצר עם משב"ש, עם כל הגורמים הרלוונטיים ושם מיליארדים של כספים.

<ערן ניצן: רק עכשיו היה כביש 5, כביש 38, מט"ש קולחי השרון ומט"ש איילון.

<ערן ניצן: אלו דוגמאות לחסמים שיצרו אלפי יחידות דיור במרכז הארץ.

<ערן ניצן: אני מניח שחלק מהאנשים פה מכירים את זה.

<ערן ניצן: אנחנו רוקמים את ההסכמים ומתקצבים אותם כדי להסיר אותם.

<ערן ניצן: אנחנו לא מניחים את הרגל מדוושת הגז על הסרת החסמים.

<ערן ניצן: זה מקטע שרלוונטי לתב"עות הקיימות היום.

<ערן ניצן: עדיין אנחנו זקוקים לקונסטרוקציה התכנונית ולתהליכי ההפקעה.

<ערן ניצן: אני אומר לכם, כמי שחי את היום יום של השיווקיים והתכנון, שאין במלאי רמ"י, במחסני רמ"י עודפי קרקעות שממתינים ומחכים לא לשווק אותם.

<ערן ניצן: פשוט אין.

<ערן ניצן: האמירות שיש אלפי או מאות אלפי יחידות דיור וכאילו הממשלה מעבירה אותן במשורה לשוק היא אמירה לא נכונה, היא לא מוכרת לנו.

זבולון כלפה: יכול להיות שיש קרקע פרטית כזאת?

<ערן ניצן: יכול להיות שחלקה היא קרקע פרטית.

יעקב אשר: לא הכל הממשלה אשמה.

<ערן ניצן: לגבי הקרקע הפרטית אנחנו נבוא לכנסת עם הצעת חוק שכבר גובשה, עברה את אישור משרד המשפטים.

<ערן ניצן: היא תגיע לוועדת השרים הראשונה שתהיה, שבה נחייב מחזיקי קרקע פרטית לשלם מס גבוה מאוד על עיכובים בבנייה.

<ערן ניצן: דרך אגב, אחרי שאמרנו את זה, זה מאוד לא פשוט ונוגע בהרבה מאוד סוגיות משפטיות.

<ערן ניצן: היה פה דיון קצר סביב הנושא של החברה.

<ערן ניצן: החוק איננו מקים את החברה.

<ערן ניצן: יש פררוגטיבה להקים חברות.

<ערן ניצן: החוק עוסק בהעצמת סמכויות רמ"י והחברה שתפעל בנושא המתחמים שהיא תפעל בהם כדי לקיים דיור בשכירות.

<ערן ניצן: גם האג'נדה של הוועדה מתיישבת איתנו.

<ערן ניצן: צריך לעשות שכירות בישראל.

<ערן ניצן: זה מסובך.

מירי רגב: חד וחלק.

<ערן ניצן: החלטות הממשלה שהיו ב-2007 וב-2009 ביקשו מרמ"י אלפי יחידות בשכירות.

<ערן ניצן: נקבעו החלטות הממשלה האלו.

<ערן ניצן: רמ"י, לא בגלל חדלות כזאת או אחרת, בגלל קושי אובייקטיבי אמיתי לא הצליחה לחולל את ההסכמים האלה כי הם דורשים רשתות ביטחון, כי הם דורשים התייחסות פיננסית מגופים פיננסיים.

<ערן ניצן: בשיתוף עם רמ"י אנחנו פועלים כדי ליצור את האורגן הזה שיאפשר לנו - -

יעקב אשר: למה צריך חברה חדשה?

<קריאה: תגבו את רמ"י.

<ערן ניצן: כדי לאפשר דיור להשכרה במדינת ישראל, נכון לשנת 2014, אנחנו צריכים גוף שיודע לפרוס רשתות ביטחון, יודע לפנות לגופים המוסדיים ולגופי המימון.

יעקב אשר: זה לא קשור להליך התכנון.

<ערן ניצן: הליך התכנון לא רלוונטי לחוק.

<ערן ניצן: עצם זה שהקמנו את החברה כדי לאפשר דיור להשכרה בישראל.

<ערן ניצן: כמו שעשינו בהרצליה, ברמת שרון ובחיפה לאחרונה כך נעשה בעוד מקומות.

<ערן ניצן: שם אנחנו פורסים רשתות ביטחון.

<תומר רוזנר: בלי חברה.

<ערן ניצן: משרד האוצר.

<ערן ניצן: משרד האוצר עובד עם רמ"י, עם משב"ש, עם החשבת הכללית ופורס רשתות ביטחון.

<ערן ניצן: בואו נקווה שהדברים האלה יצליחו.

<ערן ניצן: יותר מזה, רק לאחרונה העברנו בממשלה החלטה על חוק שכירות הוגנת.

<ערן ניצן: אנחנו נבוא עם חוק שכירות הוגנת לכנסת כדי לאפשר פיקוח - -

יעקב אשר: למה בחוק הזה אתה מחזיק אלמנט של חברה?

מירי רגב: זה לא יאומן.

מירי רגב: פיקוח על מחירי השכירות זאת הצעת חוק שלי לפני 3 שנים.

מירי רגב: אותם פקידים באוצר שהתנגדו לביטול המע"מ לדירה ראשונה – הצעת חוק שלי – עכשיו הם בעד.

מירי רגב: אלה אותם הפקידים – אחד הבכירים שלהם יושב כאן - שהתנגדו לפיקוח על שכר דירה.

מירי רגב: עכשיו פתאום מאשרים.

מירי רגב: זה פשוט לא יאומן.

מירי רגב: מה זה אומר?

מירי רגב: שיש שר ויש מדיניות.

מירי רגב: כשהשר רוצה זה קורה.

יעקב אשר: כשיש חברה וצריך ג'וב למישהו זה קורה.

<ערן ניצן: אני יודע שההתחדשות העירונית שעלתה פה זה נושא שחשוב לוועדה.

<ערן ניצן: רק לאחרונה השקנו מודל שבו אנחנו מתקצבים רשויות מקומיות על היתרים.

<ערן ניצן: עשינו שם דיפרנציאציה.

<ערן ניצן: אנחנו נותנים יותר כסף לרשות מקומית בגין היתר להתחדשות עירונית .

<ערן ניצן: זה מייצג את המדיניות שלנו.

יעקב אשר: לא ענית לי למה צריך לחברה.

<עומר כהן: אם אתם עושים את כל הדברים האלה, בשביל מה החוק הזה?

מירי רגב: צריך גם את זה.

<ערן ניצן: אנחנו מחפשים בפינצטה את המקומות האלה שיש בהם תב"עות משמעותיות בתוקף.

<ערן ניצן: אנחנו לא מוצאים אותם.

<ערן ניצן: אנחנו צריכים עוד אלפי כאלה, עוד עשרות אלפים.

<ערן ניצן: אנחנו משוכנעים שכשנקים את הקונסטרוקציה הזאת לא ביום או יומיים אלא בשנה ובשנתיים, נצליח להגדיל את המלאי ולהחיל את כל האג'נדות שגם הוועדה וגם הממשלה רוצות כדי להגדיל את מלאי הדיור בישראל ולתת מזור למחירי הדיור.

זבולון כלפה: ערן, במסגרת התמרוץ שאתה נותן לרשויות אתה לא יכול לקבוע גם מדדים דומים לוועדות המחוזיות שיעמדו ביעדים מסוימים?

זבולון כלפה: תחשוב על זה.

יעקב אשר: הדברים שהוא דיבר עליהם ניתנים לרשות.

<אריאל צבי: בהמשך לדברים של ערן אני רוצה להכניס את הדברים טיפה לפרופורציה.

<אריאל צבי: נאמרו פה דברים קשים לגבי ההוצאה מהקרקע, הפגיעה בזכויות.

<אריאל צבי: צריך להבין שהחוק הזה לא סותר הסכמה, הוא בנוי על הסכמה, הלב שלו הוא ההסכמה.

<אריאל צבי: הוא מתייחס לזה במפורש, למרות שהוא לא היה חייב.

<אריאל צבי: ההסכמה בינינו היא על הלב של החוק הזה.

<אריאל צבי: נכון, החוק הזה בא לקבוע גבולות להסכמה הזאת של להוציא מהקרקע.

<אריאל צבי: בהקשר הזה החוק הוא מאוזן, הוא לא הולך לקיצוניות.

<אריאל צבי: הוא בא לייצר גבולות.

<אריאל צבי: זה גם בתשובה לידידי, יושב-ראש איגוד השמאים.

<אריאל צבי: בג"ץ הקשת הדמוקרטית קבע עיקרון חשוב שיצר השלכות והיה מאוד מאוד מהפכני בשעתו.

<אריאל צבי: מה לעשות, הכסף הוא לא חזות הכל בהקשר הזה, כמו שאמרה היושבת-ראש.

<אריאל צבי: החוק הזה בא מבחינתנו לייצר את הגבולות להסכמה.

<אריאל צבי: אני אדבר כרגע על הגבול התחתון של ההסכמה.

<אריאל צבי: במקרה והדברים לא מצליחים אנחנו באים לחוכר, שהוא חוכר חקלאי, הזכויות שלו מוגדרות , היכולת שלו להשתמש בקרקע מוגדרת.

<אריאל צבי: זו המשמעות של סעיף שינוי הייעוד.

<אריאל צבי: אנחנו אומרים לו: בוא תצא, תקבל פיצוי.

<אריאל צבי: בעולם אידיאלי יכול להיות שזה היה עובד.

<אריאל צבי: אנחנו חיים במציאות שזה לא תמיד עובד.

<אריאל צבי: המדינה סך הכל משיבה לעצמה את הזכויות.

<אריאל צבי: בסופו של דבר, זאת קרקע שלה.

<אריאל צבי: זה גם מה שאמר ערן.

<אריאל צבי: אנחנו באים לוועדה ומבקשים לקבל את הכלים בשביל לעשות את זה.

<אריאל צבי: העיקרון הזה, כולל העיקרון של העבירה הפלילית, היה קיים גם בחוק סילוק פולשים.

<אריאל צבי: הוא חל גם אחרי פקיעה של חוזה שיש בו סעיף שינוי ייעוד.

<אריאל צבי: מה לעשות, חוק סילוק פולשים לא מספיק.

<אריאל צבי: הוא לא הספיק כי הוא לא חל על קרקעות שמוחזקות תקופה ארוכה.

<אריאל צבי: אנחנו באים לוועדה ומבקשים כלים בגלל מצוקת הדיור, בגלל הצורך לרכז מאמץ בהקשר הזה.

<אריאל צבי: אנחנו מבקשים מהוועדה עוד כלים שיקצרו לנו את הזמנים, שיאפשרו לנו לעשות את הדברים האלה בפרקי זמן קצרים יותר.

<אריאל צבי: זאת המשמעות של כל ההסדרים בחוק.

<אריאל צבי: אנחנו לא חושבים שיש פה פגיעה שהיא לא מאוזנת, לכן הטענות שנאמרו בהקשר הזה תמוהות בעינינו.

יעקב אשר: גם אם לא הייתה מצוקת דיור במדינת ישראל הייתם צריכים לבוא אחרי אותו בג"ץ של הקשת המזרחית עם איזה שהוא תיקון של חוק בעניין הזה.

יעקב אשר: זה שאתם קושרים את זה תחת המעטה של פתרון הדיור - - אתם צריכים לבוא בכנות ולומר שיש לכם בעיה בסמכויות, שאתם צריכים לתקן אותן בצורה כזאת או אחרת.

יעקב אשר: זה לא קשור דווקא לפתרון הדיור.

מירי רגב: אני רוצה רגע לסכם.

מירי רגב: הדיון הבא ייערך ביום שלישי בשבוע הראשון של הכנסת.

מירי רגב: אני מבקשת שהוועדה תוציא מייל לכל הגורמים הרלוונטיים שאמורים להתייחס לסעיפים עצמם.

מירי רגב: תעבירו התייחסות שבוע לפני.

מירי רגב: אני מבקשת שתתארגנו לבוא מוכנים לסעיפי החוק.

מירי רגב: מינהל התכנון צריך להציג את מלאי הדירות.

מירי רגב: אני מציעה שמינהל התכנון יציג אחרי החברה להגנת הטבע.

מירי רגב: המדינה תיתן תשובות להכל.

מירי רגב: מי שרוצה יציג את החסמים.

מירי רגב: בסוף צריך להגיד לנו למה הפתרון של החסמים הוא בעצם בבנייה לדיור להשכרה.

מירי רגב: למה זה הפתרון?

מירי רגב: אני לא אומרת, יכול להיות שזה הפתרון עם שינויים שהוועדה תעשה.

מירי רגב: למה זה הפתרון לאלפי יחידות דיור, כמו שאומרים שיש, שאי אפשר לממש אותן?

מירי רגב: למה אי אפשר לממש אותן?

מירי רגב: מה הם אותם חסמים שבגללם אי אפשר לממש את אותם אלפי יחידות דיור?

מירי רגב: מי יפתור את החסמים האלה?

דוד ביטן: פותרים את זה בהסכם הגג.

דוד ביטן: החסמים העיקריים זה תחבורה.

<ערן ניצן: אנחנו מטפלים בהכל.

מירי רגב: רק שהמחירים - צודק תומר - לא יורדים.

מירי רגב: צריך לבוא מוכנים לחלק הראשון של הישיבה, שלא תגידו שאין לכם נתונים, שלא ידעתם.

מירי רגב: חברים, תודה רבה לכם.