ועדת המשנה לביטוח, כנסת 19, פרוטוקול מספר 3, 2014-04-27 10:20

יצחק כהן: שלום לכולם.

יצחק כהן: לפי מספר הנוכחים, אני מבין שאין מחלוקת.

<שרה קנדלר: אנחנו לא דנים היום בקרנות הזרות אלא בכל יתר התיקונים שיש בתיקון 15 שחלקם ממש תיקונים טכניים של הגדרות שהשתבשו אחרי תיקוני חוק אחרים, חלקם תיקונים אחרים לחוק שעלו במהלך השנים כתוצאה מפיקוח על קרנות נאמנות.

<שרה קנדלר: ערב רב של תיקונים שונים בנושאים שונים.

<שרה קנדלר: הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מס' 15), התשע"ד-2013 תיקון סעיף 1 בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1 – במקום ההגדרה "אתר הפצה" יבוא "אתר ההפצה".

<שרה קנדלר: אחרי ההגדרה "חברה" יבוא – "חברה מנהלת", "קופת גמל" – כהגדרתן בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005".

<שרה קנדלר: ההגדרה "חברה קרובה של קרן" – תימחק.

<שרה קנדלר: ההגדרה "פקודת החברות" – תימחק.

<שרה קנדלר: ההגדרה "קופת גמל" – תימחק.

<שרה קנדלר: ההגדרה "קרן חוץ" – תימחק.

<שרה קנדלר: את זה נעשה בישיבה הבאה.

יצחק כהן: כן.

<שרה קנדלר: נעבור סעיף סעיף ואם יהיו הערות, נעצור.

<אייל לב ארי: למען הסדר פשוט נסביר את כל המחיקות, חלק מסיביות.

<שרה קנדלר: נכון.

<שרה קנדלר: כל מה שנמחק מההצעה הזאת, אלה בעצם עניינים שעברו בתיקונים קודמים של חוק הקרנות, חוק אכיפה מינהלית וחוק ממשל תאגידי ולכן בשלב זה הם מיותרים.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 2 בסעיף 2(א) לחוק העיקרי, במקום "כמשמעותה" יבוא "וחוזה עתידי, כהגדרתם".

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 15 בסעיף 15 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (ד), אחרי "ביטלה הרשות" יבוא "או התלתה".

יצחק כהן: מה זאת אומרת?

יצחק כהן: המלים מובנות, אבל מה התהליך?

<דורית גילת: בחוק קודם, בחוק שטיפל בממשל תאגידי, עשו סדר במונחים השונים בין התליית רישיון לשלילת רישיון.

<דורית גילת: כאשר זה לתקופה קצובה, זאת התליה וכאשר זה לתמיד, זה ביטול.

<דורית גילת: סידרו את זה גם כאן.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 16 בסעיף 16 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א1), במקום "לרשם ולרשות ניירות ערך" יבוא "לרשות ניירות ערך".

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 25 פסקה (1) תובא בדיון הבא.

<שרה קנדלר: (2) בסעיף קטן (ב), אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) הצעת יחידות למשקיעים שמספרם אינו עולה על המספר שנקבע בתקנות לפי סעיף 15א(א)(1) לחוק ניירות ערך, ובלבד שמספר המשקיעים שלהם ימכור המציע יחידות בהצעה או במכירה כאמור, בצירוף מספר המשקיעים שלהם מכר יחידות במהלך שנים עשר החודשים שקדמו לאותה הצעה או מכירה, לא יעלה על המספר שנקבע.

<שרה קנדלר: במניין המשקיעים לעניין זה, לא יבואו בחשבון משקיעים המנויים בסעיף 15א(ב)(1) ו-(2) לחוק האמור".

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 26 בסעיף 26 לחוק העיקרי – בפסקה (1) לא נדון היום אלא נדון בה בישיבה הבאה.

<שרה קנדלר: (2) סעיפים קטנים (ד) ועד (ו) – בטלים.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 27 בסעיף 27 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א)(4), המלים "או של חברה קרובה של הקרן" – יימחקו.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 29 בסעיף 29 לחוק העיקרי – אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) על אף הוראת סעיף קטן (ב), רשאית הרשות, לאחר שנתנה למנהל הקרן הזדמנות לטעון את טענותיו, לסרב לתת היתר לפרסום תשקיף: מטעמים שבשלהם רשאי יושב ראש הרשות להורות על תיקון פגם כאמור בסעיף 15(א).

<שרה קנדלר: אירעו נסיבות שבשלהן רשאית הרשות להגיש לבית המשפט בקשה לפירוק הקרן כאמור בסעיף 104(א)".

<עודד אופק: אנחנו מבקשים להעיר הערה לנושא הזה.

יצחק כהן: בבקשה.

<עודד אופק: הסעיף הזה, אנחנו רואים אותו כסעיף די מקביל לסעיף של ביטול או התליית רישיון.

<עודד אופק: מצב שבו הרשות מונעת המשך הצעת יחידות ממנהל קרן בתשקיף, התוצאה היא תוצאה די דומה למצב של ביטול או התליית רישיון במובן זה שראשית, הוא לא יכול לייצג כמובן יחידות לציבור ושנית, ההד הציבורי שיהיה לזה ממילא יביא לכך שמנהל הקרן כנראה יסיים את פעילותו ברגע שמפסיקים את הצעת היחידות.

<עודד אופק: לכן ביקשנו להציע לרשות לקחת את אותו נוסח של סעיף 13 שדן בביטול או התליית הרישיון ולהחיל אותו גם כאן, הן בהיבט שיושב ראש הרשות צריך לתת הזדמנות למנהל הקרן לתקן את הפגם או החריגה שלדעתו נמצאה בקשר לניהול הקרנות.

<עודד אופק: לאחר שהוא לא הצליח לתקן, היה והוא לא הצליח לתקן, ניתן יהיה להפסיק את הצעת היחידות, היה ותינתן הזדמנות כמובן למנהל הקרן להתגונן.

<עודד אופק: ביקשנו להציע את הנוסח הזה לרשות.

<עודד אופק: אני יכול גם להקריא את הנוסח אותו אנחנו מבקשים.

יצחק כהן: רגע.

יצחק כהן: אני רוצה לשמוע את התייחסות הרשות.

<דורית גילת: עלינו זה לא מקובל.

<דורית גילת: הפער בין שתי ההצעות הוא מה אתה עושה בתקופת הביניים.

<דורית גילת: אנחנו מדברים על סיטואציה לפיה מנהל קרן מנהל למשל ארבעים קרנות ועכשיו הוא רוצה לבוא ולהקים את הקרן ה-41, נגיד שנפתחה חקירה נגד אותו מנהל קרן בחשד לעבירות שקשורות בחוק הזה או בחוק אחר.

<דורית גילת: החקירה מתנהלת.

<דורית גילת: יכול להיות שאנחנו מתחילים אפילו, לאור החשדות או לאור הממצאים, פעילות ללקיחת האישור שלו לפעול כמנהל קרן, אבל זה תהליך ארוך כי באמת כמובן ניתנת הזדמנות להעלות טענות והוא יכול להגיע לעתירה על החלטת הרשות בהליכים משפטיים.

<דורית גילת: השאלה מה אתה עושה עכשיו אם אתה מאפשר לו כן להקים את הקרן מידית, הקרן ה-41 הזאת שהוא רוצה להקים, ולהכניס אנשים חדשים להשקעה בקרן, או שאתה אומר שארבעים קרנות שהוא מנהל ממשיכות להתנהל עד שימוצה ההליך של שלילת אישור אבל עוד קרן אחת ועוד משקיעים חדשים, בינתיים אני לא מתיר.

<דורית גילת: זה בעצם הפער בין שתי ההצעות.

<עודד אופק: רק על הקרן החדשה.

<דורית גילת: כן.

<דורית גילת: רק על הקרן החדשה.

<עודד אופק: זה גם בארבעים קרנות.

<דורית גילת: לא.

<דורית גילת: ההליך שמדובר כאן הוא סירוב לתת היתר לקרן אחת מסוימת חדשה שהוא מבקש להקים.

<דורית גילת: הרעיון שנציע לו לתקן את הפגם, ממילא אנחנו נציע לו לתקן את הפגם.

<דורית גילת: אם הוא יתקן, הוא יבוא שוב עם הקרן הנוספת הזאת ויקבל היתר, אם הוא יתקן בינתיים את הפגם, אבל עד שהוא יתקן, ההצעה שלנו אומרת שהקרן לא תוקם, הוא ימשיך לנהל רק את הארבעים קרנות שהוא כבר מנהל.

<דורית גילת: ההצעה של איגוד מנהלי הקרנות אומרת שגם הקרן ה-41 כבר תגייס כסף ותתחיל להתנהל ובינתיים, במקביל, יתנהל ההליך של שלילת אישור.

<עודד אופק: האמת שלא הבנו את זה כך, אבל אם זאת כוונת הרשות – אנחנו נכונים בהחלט שיהיה כתוב תסרב לתת היתר לפרסום תשקיף של קרן חדשה.

<דורית גילת: ואם זאת לא קרן חדשה?

<דורית גילת: נכון.

<דורית גילת: את הניואנס הזה לא הסברתי.

<דורית גילת: זה גם רלוונטי.

<דורית גילת: קרן מקבלת היתר להציע יחידות למשך שנה.

<דורית גילת: אם מדובר בקרן שהיא לא חדשה, היא קרן קיימת, זה אומר שהיא ממשיכה להתנהל ואנחנו לא מפסיקים לה את האפשרות להתנהל אבל היא לא יכולה להכניס משקיעים חדשים.

<דורית גילת: אם היא מנהלת היום שלושים מיליארד שקלים, השלושים מיליארד שקלים האלה ממשיכים להתנהל אבל לא מגייסים כסף נוסף.

<אלי בבלי: מהות הסעיף – אם אני מבין אותו נכון - בעצם אומרת שאתם בעצם מקדימים את כל ההליך המשפטי שיכול להיות או עשוי להיות למנהל קרן לאחר חקירה.

<אלי בבלי: במהלך החקירה אתם יכולים להתחיל לפגוע בו עסקית, לבטל את האפשרות שלו להתקיים על ידי מניעה של היתרים.

יצחק כהן: לא.

יצחק כהן: מה שהוא מנהל, הוא ימשיך לנהל.

<אלי בבלי: היא תיקנה את עצמה.

<אלי בבלי: הקרן הרי מפרסמת תשקיף פעם בשנה.

<אלי בבלי: גם קרן קיימת.

<אלי בבלי: אם לאותו מנהל יש ארבעים קרנות, הוא מפרסם במהלך השנה ארבעים תשקיפים.

<אלי בבלי: זאת אומרת שאחד מהם או כולם יכולים לא לקבל היתר מהרשות בגלל שיש חקירה שיכול להיות שתסתיים בלי כלום ויכול להיות שתסתיים בסופו של דבר עם כתב אישום ועם זיכוי.

<אלי בבלי: בעצם מקדימים כאן את בתי המשפט.

<דורית גילת: רק לגבי גיוס כסף חדש.

<דורית גילת: הוא ממשיך לנהל את הקרנות האלה.

יצחק כהן: כן, אבל הוא כבר נכה.

<דורית גילת: הוא לא כל כך נכה.

<אלי בבלי: אתם לא בית משפט.

<אלי בבלי: רשות ניירות ערך עדיין לא בית משפט שיכולה לקבוע עכשיו אם המנהל יכול להמשיך או לא יכול להמשיך.

<אלי בבלי: מתנהלת חקירה, זה בסדר, תפקידכם לחקור ולבדוק את הדברים האלה, אבל להפסיק לו את הפעילות, זה לא.

<שרה קנדלר: זה לא להפסיק את הפעילות.

<שרה קנדלר: להפסיק פעילות זה רק הליך לפי סעיף 15.

<אלי בבלי: בפועל זאת הפסקת הפעילות.

<אלי בבלי: אם הוא לא יכול להציע יחידות, זאת הפסקת פעילות.

<דורית גילת: לא.

<שרה קנדלר: זה לא נכון.

<אלי בבלי: אם בעוד ארבע שנים יתברר שאותו מנהל לא עשה כלום ולא המשיכו את התהליכים מולו.

יצחק כהן: העיקרון שלכם הוא לא לפגוע בקיים.

יצחק כהן: בינתיים.

<דורית גילת: בקיים, לא.

<דורית גילת: לא לגייס.

יצחק כהן: תקנו אותי אם אני טועה.

יצחק כהן: אם אני מבין, קם בקיים הוא לא יכול להמשיך לנהל כמו שהוא יכול לנהל, לא יכול לגייס.

<אלי בבלי: זה בעצם לסגור אותו.

יצחק כהן: זאת כתובת על הקיר.

<שרה קנדלר: הוא ממשיך לנהל.

<אלי בבלי: אנחנו בסטטיסטיקה, מספרים שאפשר לבדוק אותם והם קיימים אצלכם, פעם בשנה פודים את כל הנכסים שלנו.

<אלי בבלי: את כולם.

<אלי בבלי: זאת אומרת שאנחנו מגייסים כל שנה מחדש.

<אלי בבלי: זאת אומרת שחברת קרנות תגיע לאפס נכסים.

יצחק כהן: זה הופך אותו לנכה.

יצחק כהן: לדעתי זה לא הוגן.

יצחק כהן: עדיין לא הסתיימה החקירה.

יצחק כהן: נשמע את דעתו של ידידי.

ראובן ריבלין: בחרתם אותי לשבת בישיבה הזאת ובוועדה הזאת.

יצחק כהן: כבוד גדול.

ראובן ריבלין: הכבוד הוא כולו שלי.

ראובן ריבלין: אני רוצה קודם כל להבין על מה מדברים.

יצחק כהן: אנחנו נסביר.

יצחק כהן: זה חשוב מאוד.

ראובן ריבלין: אני רוצה להבין.

ראובן ריבלין: יש לי ניסיון רב מאוד עם המערכת שאתה מופקד כרגע על היחסים אתה.

ראובן ריבלין: בזמנו, כאשר אנחנו חשבנו שיש איזושהי אנומליה מוחלטת בעובדה ששמאים הם עובדי חברות הביטוח, הייתה מערכה שלמה כאן שסוכלה על ידי לוביסטים.

ראובן ריבלין: אני חושב שחברות הביטוח הן דבר חשוב ביותר, גם נושא השקעות ההון בישראל הוא חשוב ביותר והכספים שאנחנו מפקידים.

ראובן ריבלין: אלה הם דברים שאנחנו נתנו דעתנו עליהם בעשור האחרון לא מעט פעמים.

ראובן ריבלין: אני רוצה קודם כל להבין את המטריה עליה אנחנו מדברים.

ראובן ריבלין: דרך אגב, הייתי כאן בשעה היעודה לפתיחת הישיבה.

ראובן ריבלין: לאחר מכן אני אביע את דעתי.

ראובן ריבלין: אני לא אוהב להביע את דעתי לפני שאני קורא.

ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר שבמערכת הזאת הניסיון שלי עם העוסקים מולנו הוא ניסיון שמחייב אותי בנורות אזהרה גדולות ביותר.

יצחק כהן: רק התחלנו את הדיון.

יצחק כהן: הסוגיה היא לגבי מנהל קרנות שנפתחה נגדו חקירה.

<שרה קנדלר: לא רק חקירה אלא כל אירוע שפוגם אולי במהימנות שלו.

ראובן ריבלין: אירוע על פי מי?

<שרה קנדלר: יש רשימה בחוק.

<שרה קנדלר: הגשת כתב אישום, חקירה.

ראובן ריבלין: כל אירוע, זה דבר שיכול להיות מכוון.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, כדי ליצור את המערכת.

ראובן ריבלין: כל מי שבשעת חקיקת החוק נמצא במצב שבו צריך לשקול את השעייתו.

<שרה קנדלר: נכון.

<אופיר שמרת: אלה יכולים להיות הרבה היבטים של פגם במהימנות שהם לאו דווקא חקירה.

ראובן ריבלין: כל מה שכתוב בחוק.

יצחק כהן: שישה סעיפים.

יצחק כהן: אם אתה רוצה, נקריא לך אותם.

ראובן ריבלין: אני יודע.

יצחק כהן: הורשע בעבירה שהיא עבירת קלון, רק אם בית המשפט קבע שזאת עבירה שיש עמה קלון, הגשת כתב אישום או התקיים תהליך משמעתי בשל ביצוע עבירה שאינה עבירת קלון, חקירה או בירור מינהלי בקשר עם ביצוע עבירה שאינה עבירת קלון או הפרה של דין כלכלי על ידי הרשות המוסמכת, הליך בירור מינהלי לפי העניין, תשלום חבות כספית כחלופה להליך פלילי וקשר עם הפרת הוראות דין כללי, הליך מינהלי בשל הפרת ההוראות כאמור שתוצאתו האפשרית היא הטלת אמצעי אכיפה מינהלי, תשלום ייצוג כספי או קבלת רישיון לתשלום כאמור בשל הפרת הוראת דין כלכלי, פסק דין בתביעה אזרחית או תביעה אזרחית שהוגשה בשל הפרת דין כלכלי לרבות בדרך מכוח סעיף 63, נזיקין וכולי ובלבד שהתביעה כאמור כללה טענות תרמית או רשלנות.

יצחק כהן: זה פחות או יותר.

<עודד אופק: ברשות

<עודד אופק: כם, אני אמשיך להקריא: הרשעה בעבירה, הגשת כתב אישום, חקירה פלילית, קביעה כי בוצעה עבירת משמעת, הגשת כתב טענות.

<שרה קנדלר: הוא הקריא אותו הדבר.

יצחק כהן: הקראתי את זה.

<עודד אופק: התקשרות בהסדרים.

יצחק כהן: איך הרשות מתייחסת בתקופה שמתנהלים הליכים האלה?

יצחק כהן: לפתוח קרן חדשה נוספת, נתנו דוגמה ואמרו שאם יש לו ארבעים קרנות, הוא לא יכול לפתוח את הקרן ה-41.

יצחק כהן: השאלה מה קורה ואיך הוא מנהל ומתנהל כרגע אם אותן ארבעים שהוא מנהל.

ראובן ריבלין: הרי הממשלה היא זו שמציעה לפנינו את הצעת החוק.

ראובן ריבלין: מה אומרת הממשלה לעניין זה?

יצחק כהן: על זה הדיון כרגע.

יצחק כהן: החברים כאן אמרו שלגבי חדשים, אין כאן מחלוקת.

יצחק כהן: לגבי הוותיקים שהוא כבר מנהל, השאלה איך להתייחס לזה.

יצחק כהן: זאת הנקודה.

יצחק כהן: בבקשה תעני לו.

<דורית גילת: קודם כל, לגבי מה שאמר חבר הכנסת ריבלין.

<דורית גילת: בסך הכול ענף הקרנות שעומד מולנו בדיון בחוק הזה הוא ענף נורמטיבי.

<דורית גילת: זאת אומרת, לא קורות שם הרבה דרמות.

<דורית גילת: אני חייבת לשים את זה על השולחן.

<דורית גילת: אבל פה ושם היו דברים מעולם.

<דורית גילת: לפני כמה שנים היה מנהל קרן שהורשע בכך שהוא שלח ידו בכספי הקרן והיינו בסיטואציה הזאת כאשר קודם היינו בחקירה, חקירה שהתנהלה ברשות, כך שידענו מה המידע, אחר כך היינו בשלב שכבר הוגש כתב אישום, אבל עדיין לא הייתה לנו אפשרות לקחת לו את האישור לשמש כמנהל קרן.

יצחק כהן: מאוד יכול להיות שהוא יצא זכאי בבית המשפט.

<דורית גילת: הוא לא יצא זכאי.

<דורית גילת: הוא הורשע.

יצחק כהן: השאלה מה קורה בתקופה הזאת עם מה שהוא מנהל.

יצחק כהן: לגבי חדשים, ודאי שלא ניתן לו.

<שרה קנדלר: השאלה שלך היא לגבי מה שהוא כבר מנהל, האם הוא יכול לגייס עוד בעלי יחידות ועוד כסף.

ראובן ריבלין: אדוני היושב ראש, לשאלתך.

ראובן ריבלין: קודם כל, אנחנו לא נמצאים במטריה שמיוחדת בביטוח.

<שרה קנדלר: השקעות משותפות בנאמנות.

ראובן ריבלין: אני מתכוון לכל קרנות ההשקעות ולאנשים העוסקים במלאכה.

ראובן ריבלין: אנחנו מקווים באמונה ולפעמים יש הרהורים ופקפוקים.

ראובן ריבלין: חוק שירות המדינה קובע מתי משעים עובד מדינה ובאיזו דרך משעים אותו.

ראובן ריבלין: האם חשד בעלמא, האם גיבוש כתב אישום, האם כל הדברים האלה?

ראובן ריבלין: האמצעים שננקטים או ההליכים שננקטים יוצרים מצב וסיטואציה של אותו עושה, בין שהוא נמצא בתפקיד ובין שהוא מועמד לתפקיד.

ראובן ריבלין: כאשר הוא מועמד לתפקיד, אנחנו אומרים שנברר, אז ניתן לו את האפשרות לומר את דבריו ואז נקבע ונבחר האם הוא ראוי או לא ראוי.

ראובן ריבלין: אבל למעשה לא שוללים ממנו זכויות ופוגעים בו בזכויותיו כזכאי כל עוד הוא לא הורשע.

יצחק כהן: השאלה אם לא נגרום לו נזק בלתי הפיך מרגע שהוא יזוכה, מרגע שהבדיקה תהיה בסדר.

ראובן ריבלין: בלי כל ספק.

ראובן ריבלין: מה זה נזק בלתי הפיך?

ראובן ריבלין: גם בתקופה שהוא נמצא ואומר שהוא זכאי, והחזקה היא לזכותו, בוודאי שנגרם לו נזק בלתי הפיך.

ראובן ריבלין: יחד עם זאת אנחנו כאן שוקלים גם את שיקול הציבור והפחד שמא אנחנו מפקידים בידי אדם שהוא חשוד חלילה דברים שהציבור יכול להינזק בהם בגלל החשדות נגדו.

יצחק כהן: במידה ויסתבר שאכן הם נכונים.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, יש לך כאן דילמה.

ראובן ריבלין: לכן באו וקבעו שעובד מדינה בכיר, כאשר נמצא חשד ויש כוונה להגיש נגדו כתב אישום, משעים אותו ונותנים לו מחצית ממשכורתו.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, הוא לא מוצע מן המערכת אלא הוא נמצא בתוך המערכת אבל הוא בחופשה כפויה כאשר אפילו נותנים לו חצי ממשכורתו.

ראובן ריבלין: דברים קרו עם אנשים מאוד מרכזיים במדינת ישראל - אני לא רוצה להזכיר שמות – שבמשך התקופות בהן אנחנו משרתים, אמנם לפני למעלה מעשור, ראינו מצב שבו הם הושעו.

ראובן ריבלין: אלה כללים שהמדינה צריכה להביא לנו את מה שהביאה ואנחנו צריכים לשקול את האינטרסים כאשר הם מתנגשים זה בזה, מה האינטרס העליון ומה האינטרס הגובר.

ראובן ריבלין: צריך כמובן תמיד לתת לאותו אדם את ההזדמנות לבוא ולומר שהעלילו עליו עלילה, ויותר מכך, שהעלילו עליו עלילה מכוונת.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, אומרים מה חשוב אם הוא יזוכה?

ראובן ריבלין: אנחנו בשלב זה רוצים להוציא אותו מהמערכת.

ראובן ריבלין: נוח לנו.

ראובן ריבלין: אנחנו אומרים שהוא לא יכול להיות שר משפטים.

ראובן ריבלין: שר תקשורת הוא יכול להיות אבל שר משפטים הוא לא יכול להיות.

ראובן ריבלין: אלה הם דברים שלפעמים זועקים לשמים.

ראובן ריבלין: צריך לתת גם את ההזדמנות לאותו אדם שמבקשים להשעות אותו, לתת לו את ההזדמנות לומר.

ראובן ריבלין: אני לא מדבר מאגדות אנדרסן אלא אני מדבר מהחיים.

יצחק כהן: מהפרקטיקה.

ראובן ריבלין: מהפרקטיקה עצמה.

ראובן ריבלין: לכן אני בהחלט חושב שצריך להיות כאן איזושהי יציאה שנותנת אפשרות לאותו אדם אשר מבקשים לקבוע לגביו גורלות כי הבן אדם הזה מוכתם ועל כך אין ויכוח.

ראובן ריבלין: אחר כך הוא יספר אלף פעמים שלא הייתה לגביו אפילו האשמה ויש אנשים, מעטים מאוד, שבאים ואומרים שבאמת נעשה לו עוול.

ראובן ריבלין: היועץ המשפטי בא ואומר שלא על תיק זה תהיה.

יצחק כהן: זה לא רק עוול.

יצחק כהן: אם הוא לא יכול לנהל את הקרנות כמו שצריך, גם הציבור ייפגע.

ראובן ריבלין: ודאי.

<אלי בבלי: ברשותכם, אני רוצה להוסיף עוד דבר.

<אלי בבלי: ברגע שנפתחת חקירה, הדבר מתפרסם.

<אלי בבלי: לקוחות שלא רוצים להיות בקרנות האלה, יוכלו למשוך את כספם ולצאת משם.

ראובן ריבלין: בוודאי.

<אלי בבלי: יש את האפשרות ללקוח לצאת ממצב שהוא לא רוצה להיות מושקע בחברה שמתנהלת בה חקירה.

<אלי בבלי: זאת אומרת, הם לא כלואים שם.

יצחק כהן: מצד שני, רובי אומר שאתה נותן לו לגייס עכשיו כספים חדשים והשאלה אם אתה לא פוגע באינטרס הציבורי אם חלילה וחס יסתבר שאכן יש דברים בגו.

<שרה קנדלר: זה גם לא אוטומטי.

<שרה קנדלר: אנחנו כן נותנים זכות טיעון.

<שרה קנדלר: יש כאן הליך.

<אלי בבלי: לכן הקדמתי ואמרתי שהציבור יודע.

<אלי בבלי: ברגע שמתפרסם דבר חקירה, הציבור יודע ויכול לכלכל את צעדיו ולהחליט אם הוא משקיע במקום כזה או לא.

ראובן ריבלין: אין ספק.

<אלי בבלי: צריך לעשות איזשהו הליך מוסדר.

<אלי בבלי: לא יודע, אולי בבית משפט, אולי באיזשהו גורם שיפקח ובאמת יביא את כל הפרמטרים לנגד עיניו ויקבל את ההחלטה.

ראובן ריבלין: לפי דעתי אנחנו צריכים ליצור את המנגנון בו יכול האדם שמבקשים להשעות אותו או לסלק אותו, ללכת לבית משפט מינהלי על מנת שיבוא ויאמר את הדברים.

יצחק כהן: אתה מסבך את העסק.

יצחק כהן: אתה מסרס את הרגולטור.

<דורית גילת: יש הליך כזה.

<דורית גילת: אין בעיה.

יצחק כהן: הוא יכול לבקש סעד.

ראובן ריבלין: יש לנו כאן שיקולים ואינטרסים שונים שמתנגשים אלה באלה.

ראובן ריבלין: כאשר מחשידים בן אדם, בדרך כלל אומרים אין עשן בלי אש וכבר למדנו שיש הרבה עשן בלי שום דבר.

יצחק כהן: סיגריה אלקטרונית.

ראובן ריבלין: כן, אפילו עם ריח.

ראובן ריבלין: אלה הם דברים שצריכים להגן קודם כל על הפרט.

ראובן ריבלין: הבן אדם הזה הוא בן אדם והוא בעל משפחה.

ראובן ריבלין: חוק כבוד האדם וחירותו אומר שאסור להשמיץ.

ראובן ריבלין: תלונה בלבד לא יכולה לרסק מערכת שלמה שבן אדם בנה אותה.

ראובן ריבלין: לעומת זאת, כאשר יש איזשהו חשד, ופעמים רבות באמת אין עשן בלי אש, כאשר אנחנו באים וקובעים חוקים, אנחנו צריכים לראות מה האינטרס שלהם והאינטרס שלהם בעיקרו הוא להגן על הציבור.

ראובן ריבלין: אם להגן על הציבור, אנחנו מחויבים שמא יהיה מצב שבו בינתיים הוא באותה תקופה בה הוא מושעה, או לא יושעה בגלל זה שאנחנו לא נאפשר זאת והוא יהיה זכאי כל עוד לא הוכחה אשמתו.

ראובן ריבלין: החשדות האלה בעצמם מספיקים כדי לבוא ולומר שתתרחק מאותו נושא שבו הציבור יכול להיפגע.

ראובן ריבלין: אמרו אנשי הקרנות בצדק שכאשר הציבור עצמו שומע שיש איזשהו מקום שהוא מפוקפק, הוא מיד פורש כנפיים ועף משם ומנסה למצוא את האלטרנטיבות שאנחנו ברוך השם יצרנו.

יצחק כהן: אתה אומר שממילא הוא לא יכול לגייס.

ראובן ריבלין: נכון.

ראובן ריבלין: יש לנו כאן הרבה דברים.

ראובן ריבלין: לכן אני אומר שהצורך שלנו, כאשר יש באמת חקירה שיש לה ביסוס, לאפשר לחוק את כל אותם אמצעים כפוף לכך – וצריך לנסח את זה בצורה הרבה יותר ברורה – שאותו אדם שלדעת אחרים הוא מועד ושהוא עשוי להיות מושעה מתפקידו לתקופה כזאת או אחרת שהיא מכת מוות מבחינה אישית – כי עד שהוא יוכיח אחר כך שאחותו לא נולדה בכלל, יהיו לו דברים נוראיים – לתת לו את האפשרות לבוא ולעמוד על טענות מפורשות שבדרך כלל הן לא קיימות כי שומרים על זכות השתיקה ולא רוצים לדבר בחקירה.

ראובן ריבלין: בכל אופן, שתעמוד לפניו הזכות לבוא ולערער על עצם החשד נגדו בטענות שהחשד הוא חשד שווא או איזושהי עלילת שווא שכל כוונתה היא לפגוע בתפקודו.

<דורית גילת: זה מובנה.

ראובן ריבלין: בסדר גמור.

<דורית גילת: היום יש לו גם זכות לפני הרשות ויש לו אפשרות לערער על החלטת הרשות לפני בית משפט.

ראובן ריבלין: בסדר גמור.

ראובן ריבלין: עד קבלת החלטה הוא לא מושעה.

<אלי בבלי: הבעיה שלנו כרגע היא שההחלטה היא בידי הרשות.

<אלי בבלי: הערעור, אחרי שקורים דברים ואחרי שכבר הנזק בלתי ניתן לתיקון.

<אלי בבלי: אנחנו מבקשים שההחלטה תהיה בידי גורם שהוא אינו הרשות.

יצחק כהן: לא.

יצחק כהן: זה לא.

יצחק כהן: לזה אני לא מסכים.

יצחק כהן: יש להם גם אחריות וגם סמכות.

ראובן ריבלין: החלטת הרשות, ניתן לערער עליה ועל בית הדין לערעורים לקבוע.

ראובן ריבלין: עד שבית הדין לערעורים לא מסיים את דיוניו ומכריע הכרעות, לאפשר לו להמשיך לעבוד.

יצחק כהן: אי אפשר לפרק בין אחריות לסמכות.

יצחק כהן: בשום אופן לא.

ראובן ריבלין: אני מסכים אתך במאה אחוזים, היושב ראש.

<עודד אופק: צריך להבהיר דבר אחד.

<עודד אופק: אני רוצה דווקא לחזק את מה שאמרתם.

<עודד אופק: את הסמכות הזאת כבר יש לרשות.

<עודד אופק: יש לה סמכות לבטל או להתלות רישיון.

<עודד אופק: היא מבקשת סמכות מקבילה שנועדה לעקוף את הסמכות של ביטול או התליית הרישיון.

<דורית גילת: זאת סמכות שלנו.

<עודד אופק: הרשות מבקשת כעת להחיל סמכות חדשה שהיא בעצם יכולה לעקוף את הסמכות של התליית וביטול הרישיון ולכן יש הזדמנות להשמיע טענות.

<דורית גילת: גם כאן.

ראובן ריבלין: אני מציע לכם להיות הרבה יותר מתוחכמים.

ראובן ריבלין: לומר רק ועדת הכספים תחליט.

<דורית גילת: היתרים לתשקיפים בוועדת כספים.

ראובן ריבלין: אני מודיע לך שהצדק יופעל בצורה הכי בהירה.

ראובן ריבלין: כלומר, אין שום צדק.

ראובן ריבלין: מי שיש לו יותר לוביסטים, הוא מנצח.

<עודד אופק: אנחנו רוצים למנוע שני דברים עיקריים.

<עודד אופק: האחד, סמכות שהיא בעצם מקבילה וסמכות שעשויה לעקוף את הסמכות הקיימת ולהביא למצב שבו מנהל הקרן לא יוכל להציע יותר את היחידות שלו.

יצחק כהן: אם הוא נמצא בשלב של חקירה.

<עודד אופק: דרך אגב, לא רק חקירה.

<עודד אופק: התחלתי להקריא לכם מה זה פגם במהימנות.

<עודד אופק: זה גם ממצאי ביקורת ותלונות לקוחות.

ראובן ריבלין: זה דבר חמור מאוד.

<עודד אופק: לרגע אני לא מטיל ספק בחומרה של הדברים.

ראובן ריבלין: לא התלונה חמורה מאוד אלא האפשרות להגיש תלונה שהיא תלונת שווא, תלונה שאחר כך תתברר כתלונת שווא.

ראובן ריבלין: הוא יבוא ויאמר שהוא חשב כך, היו לו שמועות כאלה, והדברים האלה הם דברים מסוכנים מאוד.

ראובן ריבלין: אני סומך על הרשות שהיא לא תפעל בשרירות לב.

ראובן ריבלין: כמו שאמר היושב ראש, אתה לא יכול לקבוע רשות ואחר כך ליטול ממנה את הסמכויות כי אם זה כך, לא צריך שהיא תהיה קיימת יותר.

<עודד אופק: בעיקר אנחנו רוצים למנוע אמצעי מינוף על מנהל הקרן.

יצחק כהן: הרשות לא יושבת כל היום ומחפשת להציק לקרנות.

ראובן ריבלין: לא בטוח.

<עודד אופק: יש לזה חשיבות.

<עודד אופק: זה לא דבר שהוא רע.

<עודד אופק: הרשות מדי פעם רוצה לתקן עוולות שהיא רואה לנגד עיניה.

<עודד אופק: היא יכולה לבוא ולומר שאם לא תתקנו את זה, לא אתן לכם היתר להציע יחידות של הקרן ללא התהליך הנדרש.

<עודד אופק: לכל הפחות במסגרת הסעיף הזה, אנחנו נבקש להשוות את זה לנוסח של הסעיף של ביטול או התליית הרישיון מבחינת הזכויות שקיימות למנהל הקרן.

יצחק כהן: תגובתכם ונסכם את הסעיף.

<דורית גילת: לתת עוד הליך כזה, אין לזה משמעות.

<דורית גילת: זה כבר קיים.

<דורית גילת: השאלה אם יש לנו עוד עילה לאי מתן היתר באופן אקטיבי.

<דורית גילת: אנחנו הרי לא מדברים על סיטואציה של השעיה.

<דורית גילת: זה לא הסעיף.

<דורית גילת: אנחנו מדברים על כך שיש לנו סמכות לתת היתר אקטיבי ויש נסיבות בהן אנחנו מוסמכים לא לתת את ההיתר.

<דורית גילת: היום זה רק אם התשקיף עצמו לא ערוך לפי ההוראות, לא צורפו לו כל ההיתרים, לא צורפו לו כל האישורים.

<דורית גילת: אנחנו רוצים עוד סמכות אחת שמאפשרת לנו לא לתת כרגע היתר אקטיבי אם יש התנהלות שלדעתנו פוגעת במהימנות באופן שלא צריכה לאפשר לגייס כספים חדשים לקרנות הקיימות.

<דורית גילת: אם אני מחילה את המשל על הנמשל, לא להשעות בחצי משכורת אלא להקפיא שכר.

<עודד אופק: אנחנו יכולים אולי לשקול להציע משהו נוסף?

ראובן ריבלין: כן.

<עודד אופק: אמרנו שהציבור בסופו של דבר מספיק בוגר כדי לדעת להחליט בעצמו מה לעשות ולא למנוע.

יצחק כהן: הציבור פסיבי.

<עודד אופק: אבל יש לו יועצי השקעות ומתווכים פיננסיים.

ראובן ריבלין: תשעים אחוזים מהציבור אלה כל עובדי המדינה.

ראובן ריבלין: אני כל הזמן סמכתי, במשך 25 שנים, שהייתה לי תשואה של 15 אחוזים בקרנות השתלמות ושנה אחת, ב-2007 או ב-2008, פתאום התברר לי שהפסדתי עשרים אחוזים.

יצחק כהן: אבל אחרי כן זה תוקן.

ראובן ריבלין: מתי התעוררתי?

ראובן ריבלין: כשהפסדתי.

ראובן ריבלין: אמרו לי שאם אני אקח עשר שנים, אני אראה שהרווחתי שמונים אחוזים.

<עודד אופק: אפשר במהלך ייעוץ השקעות בבנקים, שהוא מאוד זמין למשקיע.

ראובן ריבלין: תציע לנו הצעה.

ראובן ריבלין: נשמח לשמוע.

יצחק כהן: לא.

יצחק כהן: אתה רוצה עצה?

יצחק כהן: אתם מוכנים לשמוע עוד הצעה?

יצחק כהן: אתם מוכנים לדון אתם?

<דורית גילת: האמת היא שכבר דנו.

<דורית גילת: מיצינו.

<דורית גילת: דנו עוד לפני הדיון הזה.

<שרה קנדלר: לעשות עוד הליך על הסירוב?

<שרה קנדלר: יש הליך על הסירוב.

ראובן ריבלין: ההליך על הסירוב הוא מחויב המציאות ואם הוא קיים, אני מסתפק בזה.

יצחק כהן: אם יש לך הצעה בקנה, תציע ונדון בה.

ראובן ריבלין: אם יש לך שיפור.

<עודד אופק: ההסתייגות שיש לרשות לצורך העניין, אם יש איזושהי טענת לקוח או כל דבר אחר, לציין בתוך התשקיף.

<עודד אופק: זה יצוין בצורה מפורשת, יובא לידיעת הציבור ולא ייאסר עליו להציע את היחידות.

<יעל אלבז: הוא נגיד יצרף את כתב האישום.

<עודד אופק: לצורך העניין.

ראובן ריבלין: אם יש כתב אישום, אין לי בכלל בעיה.

<עודד אופק: נכון.

יצחק כהן: אם יש כתב אישום, נגמר הסיפור.

ראובן ריבלין: אם יש כתב אישום, אין לי בעיה.

ראובן ריבלין: האיש כבר בלאו הכי בצרות.

יצחק כהן: אם יש כתב אישום, אין דילמה.

<שרה קנדלר: לפי המצב המשפטי הקיים, גם אם יש כתב אישום, הוא ממשיך להציע יחידות.

<שרה קנדלר: זה הסעיף החדש.

יצחק כהן: לא.

<עודד אופק: אני לא מדבר על כתב האישום.

<עודד אופק: אני מדבר על המקרים כמו תלונות לקוחות.

<שרה קנדלר: שוב, אלה גם תלונות שהרשות עצמה בודקת.

ראובן ריבלין: תציע לנו נוסח.

<עודד אופק: אני יכול להקריא את הנוסח המוצע.

יצחק כהן: נשמע.

<אלי בבלי: צריך אולי לצמצם את התחולה למה שאמר חבר הכנסת ריבלין - כתבי אישום ודברים חמורים.

<אלי בבלי: דברים שהם פחות חמורים כמו תלונות, לסייג אותם ולטפל בהם בצורה אחרת.

<שרה קנדלר: לא.

<שרה קנדלר: אנחנו לא רוצים ליצור קטגוריה נוספת של בחינת מהימנות.

<שרה קנדלר: יש כבר מבחנים בכל חוקי ניירות ערך.

ראובן ריבלין: הם עצמם, כאשר הם יקבלו – עם כל הכבוד, כך אני מאמין כי אחרת לא הייתי ממנה אותם – יש להם אחריות לסנן תלונות מתלונות.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, איזו תלונה יש בה ממש ואיזו תלונה היא כדי להרגיז או כדי לפגוע בבן אדם ולא כדי להשיג את ביטחון הציבור.

ראובן ריבלין: לכן הם נמצאים שם.

ראובן ריבלין: חלילה אם הם לא היו באים ובוררים ומבררים בין תלונה לתלונה, האם התלונה היא רצינית או לא, אבל בהחלט עד כתב אישום צריך לתת אפשרות לאדם אשר מולם - לאותו איש אשר מתלוננים כלפיו ועלול לשלם מחיר כבד מאוד עד אשר תתברר חפותו - לבוא ולומר: מה שעושים לי הוא דבר שהוא בבחינת עלילת דם ואני רוצה שעניין זה יתברר כי אותו מתלונן שהגיש את התלונה נגדי, אתם צריכים לומר לו מי הוא, לו יש חשבון אתי והוא אמר לי שאם לא אתן לו כך וכך, הוא יגיש נגדי תלונה והתלונה תספק את העובדה שאני כבר בצרות צרורות מבחינת הציבור.

<עודד אופק: אנחנו מבקשים לקחת את זכות השימוע שקבועה בסעיף 15.

<עודד אופק: ברשותכם, אני יכול להקריא לכם את הנוסח שאנחנו מציעים.

ראובן ריבלין: תאמר לנו את הדברים ואחר כך את הנוסח.

<עודד אופק: אם סבר יושב ראש הרשות כי הפגם ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות על תיקונו בתוך תקופה שיקבע.

<עודד אופק: לא היה הפגם ניתן לתיקון או חלפה התקופה שקבע יושב ראש הרשות והפגם לא תוקן, רשאית הרשות, לאחר שנתנה למנהל הקרן הזדמנות לטעון את טענותיו, לסרב לתת את היתר לפרסום תשקיף בהחלטה מנומקת בכתב.

<דורית גילת: אבל היא כבר נתנה אישור.

<דורית גילת: השאלה מה קורה.

<שרה קנדלר: אנחנו מוכנים לקבל את הנוסח הזה בתנאי שכל התקופה הזאת הוא לא מקבל היתר לתשקיף.

יצחק כהן: עד השימוע.

<שרה קנדלר: אז זה מקובל עלינו.

ראובן ריבלין: אתם יכולים למשוך את זה שנה?

יצחק כהן: לא.

יצחק כהן: שימוע תלוי ברשות.

<שרה קנדלר: אם הם לא מוציאים יחידות, בינתיים יש להם אינטרס.

יצחק כהן: יש כאן פשרה שדי מתקבלת על הדעת.

ראובן ריבלין: תכתוב זמן סביר.

<שרה קנדלר: זה תמיד נכון.

ראובן ריבלין: הנסיבות קובעות מה זה זמן סביר.

יצחק כהן: שימוע.

יצחק כהן: השימוע עצמו.

יצחק כהן: הליך השימוע עצמו.

יצחק כהן: התיקון הזה מקובל עליכם?

<שרה קנדלר: מקובל כל עוד ברור שכל התקופה הזאת הם לא מקבלים היתר לתשקיף.

יצחק כהן: עד השימוע.

<עודד אופק: בתנאי שהשימוע הזה יהיה תוך תקופה קצרה.

ראובן ריבלין: כן.

ראובן ריבלין: צריך להגביל את התקופה.

ראובן ריבלין: יכול להיות שהם לא מקבלים ובלבד שההחלטה בנושא זה, מנומקת, היא על מנת שהם יוכלו להגיש בג"ץ מינהלי.

<שרה קנדלר: בסדר.

<שרה קנדלר: זה מקובל עלינו.

<שרה קנדלר: אייל, אנחנו נעביר נוסח.

ראובן ריבלין: בשעה 11:00 אני צריך ללכת.

<שרה קנדלר: אנחנו נקריא עכשיו סעיפים שאין עליהם מחלוקת.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 31 בסעיף 31(ב) לחוק העיקרי, אחרי "יפרסם מנהל הקרן" יבוא "א התשקיף באמצעות דיווח אלקטרוני לפי סעיף 44ב(א) לחוק ניירות ערך וכן".

<שרה קנדלר: ביטול סעיף 33 סעיף 33 לחוק העיקרי – בטל.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 41 בסעיף 41 לחוק העיקרי, המלים "התשנ"ט-1999" – יימחקו.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 49 בסעיף 49 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (ג), בפסקה (1), במקום "ובדבר" יבוא "בדבר" ובסופה יבוא "ובדבר השווי הנקי של נכסי הקרן ביום האמור".

<שרה קנדלר: אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג1) הוראות סעיף קטן (ג)(3) לא תחול אם ביום האחרון שקדם ליום רכישת היחידות של הקרן המקורבת, לא עלה השווי הנקי של נכסי הקרן על סכום הגדול משלוש פעמים השווי המזערי, הקבוע לפי סעיף 46(ז)".

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 67 בסעיף 67 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א)(2), המלים "או לחברה קרובה של הקרן" והמלים "או מחברה קרובה של הקרן" – יימחקו.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 72 בסעיף 72 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א)(1), בסיפא יבוא "או שיש לשלוח אותם לבעלי היחידות באופן הקבוע בסעיף קטן (ה1)".

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 77 בסעיף 77 לחוק העיקרי - במקום כותרת השולים, יבוא "השתתפות מנהל קרן באסיפת מחזיקים ובהליכים נוספים".

<שרה קנדלר: במקום סעיף קטן (א) יבוא: שר האוצר יקבע הוראות לעניין השתתפות מנהל קרן באסיפת מחזיקים ובהליכים נוספים של תאגיד בהם רשאים מחזיקי ניירות ערך להשתתף, שניירות ערך שהוצעו על ידו לציבור הוחזקו בקרן שבניהולו במועד הקובע כמשמעותו בדין שחל על נייר הערך לפי העניין.

<שרה קנדלר: בסעיף זה, "אסיפת מחזיקים" – אסיפה של מחזיקי ניירות ערך בתאגיד כאמור לעיל, כולם או מקצתם, לרבות אסיפה כללית כהגדרתה בחוק החברות.

יצחק כהן: אתם מתואמים עם אגף שוק ההון?

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: אנחנו כאן מתאמים את הנוסח.

<שרה קנדלר: סעיפים קטנים (א1) עד (ב2) – בטלים.

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ג), במקום "באסיפה כללית" יבוא "באסיפת מחזיקים או בהליכים נוספים בהם רשאים מחזיקי ניירות ערך להשתתף".

<עודד אופק: הערה קטנה.

<עודד אופק: אם אפשר לשקול למה אנחנו משתמשים בנוסח "ובהליכים נוספים" שאת סופו מי ישורו?

<עודד אופק: הרי בסופו של דבר זה נועד לתת מענה להצעות רכש.

<עודד אופק: זה ההליך הנוסף?

<שרה קנדלר: אנחנו לא רוצים להגביל את זה.

<שרה קנדלר: אנחנו לא רוצים שנצטרך לתקן את החוק

ראובן ריבלין: זה דבר רחב.

<עודד אופק: גם לא ברור מה זה אומר שמנהל קרן יידרש להשתתף.

ראובן ריבלין: הוא צודק.

<שרה קנדלר: היום סעיף 77 מדבר על השתתפות מנהל קרן באסיפות כלליות.

<שרה קנדלר: אנחנו רוצים את כל ההסדר המהותי להעביר לתקנות.

ראובן ריבלין: עת הייתי עורך דין צעיר, היה עורך דין ותיק, עורך דין שפאר.

ראובן ריבלין: כשאני הייתי כותב כתבי טיעון, הייתי אומר בין השאר.

ראובן ריבלין: הוא היה מגיש לי בקשה לפרטים נוספים, שאפרט מה זה בין השאר.

<שרה קנדלר: זה סעיף הסדרה שממילא כדי להפעיל אותו צריך תקנות.

ראובן ריבלין: שמעתי והבנתי.

ראובן ריבלין: אני אומר שוב שהוא צודק.

ראובן ריבלין: בין השאר, זה דבר יפה אבל בין השאר הוא לא בחוק.

ראובן ריבלין: הוא שואל מה זה דברים נוספים.

ראובן ריבלין: אתם מדברים על דברים ספציפיים ודברים נוספים, צריך לפרט אותם.

ראובן ריבלין: אפילו אם תאמרו כגון, כבר יש מה שאפשר להשליך.

ראובן ריבלין: את אומרת דברים נוספים, ומה אלה דברים נוספים?

ראובן ריבלין: החוק מתיר לך למעשה שיקול דעת מלא.

<שרה קנדלר: לא.

<שרה קנדלר: לא לי.

<שרה קנדלר: זה יחזור לוועדה.

<שרה קנדלר: לשר.

<שרה קנדלר: לא רוצים שכל פעם נצטרך לתקן חקיקה ראשית.

ראובן ריבלין: גם שיקול הדעת של השר הוא מוגבל.

<דורית גילת: יש לזה מכנה משותף.

<דורית גילת: אלה הליכים נוספים בהם מחזיקי ניירות ערך יוכלו - - -

יצחק כהן: רובי יקירי, זה מוגדר.

ראובן ריבלין: אם זה מוגדר, אין לי בעיה.

יצחק כהן: כתוב.

יצחק כהן: בהליכים נוספים בהם רשאים מחזיקי ניירות ערך להשתתף.

ראובן ריבלין: בסדר גמור.

ראובן ריבלין: יש עוד מחלוקות?

<עודד אופק: כן.

ראובן ריבלין: תאמר אותן כי אני צריך לעזוב.

<שרה קנדלר: אתם רוצים לדלג ל-106?

ראובן ריבלין: כן.

ראובן ריבלין: אחר כך תחזרו לדברים המוסכמים.

<שרה קנדלר: אני עוצרת ב-81 ועוברת לסעיף 106, עמוד 20.

<שרה קנדלר: סעיף 106 מדבר על נושא של פירוק הקרן.

<שרה קנדלר: המטרה של כל התיקונים – ואני אקריא את כל הסעיפים – היא לקצר את הליך הפירוק.

<שרה קנדלר: היום זה תהליך שלוקח זמן ואנחנו רוצים להפוך אותו לאירוע חד פעמי ככל האפשר, כך שהמנהל יחליט על פירוק והפירוק ייעשה.

<שרה קנדלר: זה לא יהיה תהליך ארוך שיימשך.

<שרה קנדלר: נקרא את הסעיפים ואז תאמרו היכן ההסתייגויות שלכם.

<שרה קנדלר: 43.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 106 בסעיף 106 לחוק העיקרי – בסעיפים קטנים (א) ו-(ג) המילה "תחילת" – תימחק.

<שרה קנדלר: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) הצעת יחידות קרן פתוחה תופסק החל ממועד הגשת דוח כאמור בסעיף קטן (א).

<שרה קנדלר: (א2) על אף הוראות סעיף 61 לחוק, בתקופת מימוש נכסי הקרן כאמור בסעיף 109(א), מנהל הקרן יהיה רשאי לחרוג ממדיניות ההשקעות של הקרן שנקבעה בהסכם הקרן ובתשקיף או בדוח בשל מימוש נכסי הקרן".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב) - במקום "מועד תחילתו" יבוא "מועד הפירוק".

<שרה קנדלר: אחרי המלים "ושכרו" יבוא "ציון העובדה כי הצעת יחידות קרן פתוחה תופסק החל ממועד הגשת ההודעה, וציון זכותו של מנהל הקרן לחרוג ממדיניות ההשקעות של הקרן בשל מימוש נכסי הקרן".

<שרה קנדלר: 44.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 107 בסעיף 107 לחוק העיקרי - בכותרת השוליים המילה "תחילת" – תימחק.

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (א), במקום "לתחילת הפירוק" יבוא "לפירוק".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב) ברישה, המילה "תחילת" – תימחק, ואחרי פסקה (5) יבוא: "(6) בפירוק לפי סעיף 104א – בתום שלושים ימים מתן הודעה כאמור בסעיף 106".

<שרה קנדלר: 45.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 108 בסעיף 108 לחוק העיקרי - בסעיף קטן (ד), במקום "בעשרה אחוזים" יבוא "בחמישה אחוזים".

<שרה קנדלר: במקום סעיף קטן (ה) יבוא: "(ה) מפרק קרן יפדה את יחידות הקרן במועד הפירוק".

<שרה קנדלר: 46.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 109 בסעיף 109 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום "בפירוק" יבוא "לשם פירוקה", ובמקום הסיפה החל במלים "לפני תום שישה חודשים" יבוא "עד מועד הפירוק".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב), אחרי "פקודת החברות" יבוא "(נוסח חדש), התשמ"ג-1983".

<שרה קנדלר: במקום סעיף קטן (ג) יבוא: לא כללו נכסי הקרן במועד הפירוק מזומנים בסכום הנדרש לשם פדיון היחידות כאמור בסעיף 108(ה), מחמת שנכסי הקרן כללו נכס שלא ניתן למימוש עד לאותו מועד, ייקח מנהל הקרן, על אף ההוראות לפי סעיף 65, אשראי בעד הקרן בסכום הדרוש לשם פדיון היחידות.

יצחק כהן: מי ייתן לו אשראי?

<דורית גילת: הבנקים שנותנים לו אשראי באופן שוטף.

<שרה קנדלר: אולי אני אסיים את הסעיף.

<שרה קנדלר: כאן יש הסתייגות.

<שרה קנדלר: נותר בידי מפרק, לאחר מועד הפירוק, נכס שלא היה ניתן לממשו מסיבות שאינן תלויות במפרק או התחייבות, יעשה המפרק למימושם בהקדם.

<שרה קנדלר: נותרו בידי המפרק, לאחר מועד הפירוק, מזומנים, יעשה בהם כפי שיורה לו הנאמן בהתייעצו עם יושב ראש הרשות או עובד שהסמיך לכך.

<שרה קנדלר: נותרו בידיו התחייבויות בסכום העולה על המזומנים בקרן – יישא המפרק בהפרש מאמצעיו.

<שרה קנדלר: 47.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 110 בסעיף 110 לחוק העיקרי – ברישה, במקום "בתום פירוק הקרן" יבוא "מיד לאחר פירוק הקרן ומימוש נכסיה כאמור בסעיף 109".

<שרה קנדלר: בפסקה (1), במקום הסיפה החל במלים "הוצאות הפירוק" יבוא "שנותרו לאחר מועד הפירוק, על מה שנעשה במזומנים או בהתחייבויות כאמור בסעיף 109(ה) ועל תוצאות הפירוק".

ראובן ריבלין: מה המחלוקת?

<אלי בבלי: אני רוצה להסביר את תהליך הפירוק של קרן.

<אלי בבלי: יכולים להיות מצבים בהם קרן מחזיקה נכסים שחדלו להיסחר מכל מיני סיבות - חברות שחדלו לפעול, אגרות חוב שלא משלמות את הקרן והריבית.

<אלי בבלי: הנוסח כפי שקראה שרה מחייב את מנהל הקרן ולא משנה מה גודלו.

<אלי בבלי: הוא יכול להיות מנהל קרן קטן ויכול להיות מנהל קרן גדול.

<אלי בבלי: לקחת אשראי בעד הקרן, בעד הנכסים שיש, לתת את הכסף הזה לבעלי היחידות.

<אלי בבלי: זאת אומרת, להוציא את בעלי היחידות מהסיפור ולהישאר עם מה שנקרא פוזיציה, להישאר עם ההחזקה הזאת עבור עצמו כאשר בגינה יכול להיות שהוא ירוויח ויכול להיות שיפסיד בהמשך.

<אלי בבלי: זה משהו שאנחנו מתנגדים לו גם עקרונית וגם עניינית.

<אלי בבלי: זאת אומרת, זה להפוך את מנהל הקרן לשותף עכשיו לרווחים והפסדים של הלקוחות ולקחת אליו את הפוזיציה הזאת שיכול להיות שהוא יצליח לממש אותה ויכול להיות שהוא לא יצליח לממש אותה, זה משהו שלא היה קיים עד היום.

<אלי בבלי: כל זה כדי ליצור מצב שהוא נוח לכולם, שהליך הפירוק יהיה מאוד מהיר.

<אלי בבלי: כך הרשות תצא מהתמונה מאוד מהר, בעל היחידות יקבל את הכסף שלו מאוד מהר אבל עדיין תמיד יש נכסים שצריך להיפטר מהם ולפעמים זה לוקח זמן או לחילופין לא מצליחים להיפטר מהם.

<אלי בבלי: החיוב הזה שלנו.

<אלי בבלי: לפני הישיבה הייתה לנו שיחה.

<אלי בבלי: לנו יש את הבעיה הזה שמחייבים אותנו.

<אלי בבלי: לתת לנו את האופציה לקחת את זה, לקחת אשראי, לקחת את הפוזיציות מהלקוחות ולפעול לממש אותה בזמננו הפנוי והחופשי, זה בסדר, אבל לבוא ולחייב אותנו ולומר קחו אשראי, שיכול להיות שלא נקבל אותו כמו שקודם ציינת, קחו לכם את הפוזיציה הזאת, שיכול להיות שעבור מנהל קרן זה יהיה המון כסף, מנהל קרן קטן, ועכשיו תתקעו עם הדבר הזה.

ראובן ריבלין: אבל מהות הפירוק היא כזאת.

<אלי בבלי: נכון, אבל אנחנו לא מפרקים.

<אלי בבלי: אנחנו מנהלי השקעות.

<אלי בבלי: יכול להיות שבאמת צריך לתת את זה למפרק והצעתי קודם לרשות בצחוק שתיקח את זה אליהם, שהיא תקנה את הסחורה ותפרק בעצמה.

<אלי בבלי: אנחנו לא מפרקים.

<אלי בבלי: אנחנו לא יודעים לפרק.

יצחק כהן: איפה האחריות?

ראובן ריבלין: קחו בעצמכם את הסחורה, זה הם יכולים או אתה יכול.

<אלי בבלי: זאת המהות של לקיחת אשראי.

ראובן ריבלין: אתה אומר שאתה רוצה לשמר אופציה למפרק שאומר שייתנו לו את הזמן כדי לראות ושלא יחייבו אותו לקחת ולקנות את זה בעצמו, על אחריותו לטובה ולרעה.

<אלי בבלי: נכון.

ראובן ריבלין: אבל זאת תכלית הפירוק.

ראובן ריבלין: הוא לא יכול לומר שהוא יחכה עד אשר הוא ימצא את ההזדמנות הנכונה במהלך עניינים רגיל למכור את העניין הזה.

<אלי בבלי: לא.

ראובן ריבלין: אני לא רואה דרך אחרת.

ראובן ריבלין: כי אחרת כל מהות הפירוק, כך זה נקרא כאן.

<אלי בבלי: כאשר מפרק מתמנה על ידי בית משפט, הוא לא לוקח אשראי ומשלם לספקים.

ראובן ריבלין: הוא הולך לבית המשפט לשאול אותו.

<אלי בבלי: נכון, אבל הוא לא לוקח אשראי ומשלם עכשיו לספקים ולנושים.

<אלי בבלי: הוא מממש נכסים ומשלם לנושים.

ראובן ריבלין: אין כל ספק.

<אלי בבלי: כאן אומרים: לא, תשלם קודם כל לנושים ולספקים ואחר כך אולי תקבל את הכסף.

ראובן ריבלין: הבנתי.

ראובן ריבלין: לכן אמרתי שכאן הם אומרים לו שהוא צריך למכור.

ראובן ריבלין: אתה רוצה לא לממש את הנכסים?

ראובן ריבלין: תממש אותם מטעם עצמך על אחריותך, על ההזדמנויות ועל הסיכונים.

<אלי בבלי: זה מקובל עלינו.

<אלי בבלי: אני אומר שיש כאן נכסים שיכול להיות שאני לא אצליח לממש אותם ואני חייב לקנות אותם אלי.

<אלי בבלי: כך נוסח הסעיף כרגע היום.

יצחק כהן: השאלה אם זה מעשי.

ראובן ריבלין: אלא אם כן לא ניתן לממש אותם.

יצחק כהן: יכול להיות, כמו שהוא אומר, שבקרנות זה מעשי.

יצחק כהן: זאת לא אות מתה.

יצחק כהן: זאת השאלה הגדולה.

<דורית גילת: זאת לא אות מתה וזאת מכמה סיבות.

<דורית גילת: קודם כל, כשנכסים לא סחירים בקרן, זה דבר מאוד מאוד איזוטרי.

<דורית גילת: לקרן מותר להחזיק רק נכסים שנסחרים בבורסה ואסור לה יותר מעשרה אחוזים בניירות ערך של תאגיד אחד.

<דורית גילת: זאת אומרת, זה תמיד יהיה משהו.

ראובן ריבלין: אבל קורים דברים.

<דורית גילת: נכון, קורים דברים.

ראובן ריבלין: הוא אומר: אתם רוצים פירוק, תפרקו, אבל אל תבואו ותחייבו אותי לקחת את האחריות על עצמי.

ראובן ריבלין: אני יכול לעשות מה שאתם מצווים עלי אבל אל תבואו ותאמרו לי שאם לא הצלחת לעשות – לא שלא רצית – אתה אחראי.

יצחק כהן: לימד אותי מורי ורבי רובי ריבלין שכאשר מחוקקים חוק, הוא צריך להיות ישים, פשוט ומובן.

ראובן ריבלין: אין ויכוח.

יצחק כהן: השאלה אם לא מכניסים אותם כאן לתעלה שבחלק מהמקרים זה כן יקרה.

<דורית גילת: אני אסביר לכם מה עומד על כף המאזניים.

ראובן ריבלין: הוא צודק בהערתו, היועץ המשפטי.

ראובן ריבלין: בכל מה שקשור לנושאים המשפטיים, הוא ייתן את אותן עצות שאני נותן.

ראובן ריבלין: אני חייב ללכת.

יצחק כהן: תודה.

<דורית גילת: אני אנסה להסביר את זה מנקודת מבטנו ומה שני הדברים שעומדים.

יצחק כהן: אם זאת חקיקה, כדאי שהיא תהיה מובנת, פשוטה וישימה.

יצחק כהן: בעיקר ישימה.

<דורית גילת: שתי אפשרויות.

<דורית גילת: קודם כל, הרבה פעמים יש בקרן, גם אם היא לא בפירוק, נכס שהוא הפסיק להיסחר ומנהל קרן צריך לשערך אותו בעצמו ולא יודעים איך הוא ישערך.

<דורית גילת: לפעמים זאת חברה כזאת שלא נסחרת כבר זמן רב, אז הם משערכים את זה באפס וזה בסדר.

<דורית גילת: את זה הם יכולים לעשות גם בפירוק, אם באמת הם חושבים שאין לזה שום ערך כלכלי.

<דורית גילת: זאת אופציה אחת שמשערכים את הנכסים האלה באפס ואז אין בעיה.

יצחק כהן: זה לא המקרה.

<דורית גילת: אפשרות אחרת היא שמוצאים מישהו שיקנה את זה.

<דורית גילת: הם חושבים שיש לזה ערך כלכלי אבל מאוד נמוך ואז הם מממשים.

<דורית גילת: מישהו כבר יקנה את זה מהם במחיר נמוך.

<דורית גילת: האפשרות השלישית היא שהם חושבים שבאמת עכשיו הם ימצאו מישהו שיקנה את זה מהם במחיר נמוך אבל הם חושבים שאם הם יחזיקו את זה עוד כמה חודשים, אולי הם יוכלו לממש את זה במחיר יותר טוב.

<דורית גילת: הסעיף נותן להם את האפשרות בסיטואציה הזאת לקחת אשראי.

<דורית גילת: אין דבר כזה שקרן לא מקבלת אשראי מבנק.

<דורית גילת: מנהלי קרנות עובדים עם הבנקים וגם מקבלים מהם אשראי.

<דורית גילת: מנהל קרן שלא יכול לקבל אשראי, לא יכול לקבל קרן.

יצחק כהן: אין דבר כזה אין דבר כזה.

<אלי בבלי: מנהל קרן שמפרק קרן והוא מנהל קטן, אני בספק אם הוא יקבל אשראי מהבנק.

<דורית גילת: ואם יש לו מחר פדיונות והוא לא יכול לפדות?

<דורית גילת: הוא לא יקבל אשראי לפדות אותם?

<דורית גילת: אם זה כך, הוא בבעיה גדולה.

<אלי בבלי: זאת המציאות.

<דורית גילת: אני לא חושבת שזאת המציאות.

<דורית גילת: גם לפי החוק כפי שהוא מנוסח, הוא יכול להוון את תוצאות האשראי ולנכות אותן משווי נכסי הקרן.

<דורית גילת: הוא לא צריך לממן את זה.

יצחק כהן: כן, אבל בכל זה אנחנו נותנים לו כלים וקומבינות.

יצחק כהן: עוד קומבינה ועוד קומבינה ועוד קומבינה.

<דורית גילת: כנגד זה האפשרות האחרת היא שיהיו כמה נכסים, סרח עודף בקרן, אותם הוא לא יממש, לא יפרק, והפירוק של הקרן לא יגיע לידי סיום ואולי בעוד שנתיים, כאשר הוא יצליח למכור את זה בכמה גרושים, הוא יחפש את בעלי היחידות ויחלק להם את הגרושים האלה או שהוא יגיד שזה לא שווה כבר לחלק להם את הגרושים האלה.

<דורית גילת: אם כן, בוא נתחיל עכשיו לחפש את בעלי היחידות.

יצחק כהן: גם עכשיו את אומרת שהוא משערך את זה בסכום אפס ולכן מה עם בעלי היחידות?

<דורית גילת: זה בסדר.

<דורית גילת: אם כך הוא מעריך, זה בסדר גמור.

יצחק כהן: אני מרגיש אי נוחות, כי משהו כאן לא מסתדר לי.

יצחק כהן: הסעיף הזה לא מסתדר לי.

יצחק כהן: ממש לא מסתדר לי.

יצחק כהן: שרה כבר מכירה אותי.

יצחק כהן: כאשר הגלגלים לא משתלבים, זאת בעיה כי הם חורקים.

יצחק כהן: כדאי להשקיע בזה מחשבה.

<שרה קנדלר: אולי נביא את זה לדיון הבא.

יצחק כהן: כן.

יצחק כהן: תעשו חשיבה נוספת.

<שרה קנדלר: זה לגבי 109(ג).

<אלי בבלי: בואי ניקח את כל החבילה.

<דורית גילת: אלי, מה בעצם אתם רוצים?

<דורית גילת: שתהיה אופציה לא לסיים את פירוק הקרן?

יצחק כהן: לא.

יצחק כהן: זה מה שאני רוצה.

יצחק כהן: אני רוצה שהחקיקה תהיה מובנת.

<שרה קנדלר: מה שמפריע לכם זה 109(ג).

<עודד אופק: מועד המימוש.

<עודד אופק: תיקון קל אבל נעשה זאת בינינו.

<עודד אופק: סעיף 62, אם ייכנס או לא ועדיין יש איזשהו דיון בינינו בנושא הזה.

<עודד אופק: תקנות הנכסים.

<שרה קנדלר: לזה יש לנו תשובה.

<עודד אופק: היינו מעדיפים את זה כמקבץ.

<שרה קנדלר: בסדר.

<שרה קנדלר: על הפירוק נדון שוב ובדיון הבא נעלה את זה כדבר ראשון.

<שרה קנדלר: ננסה להגיע עם הסכמות.

יצחק כהן: לא רק עם הסכמות אלא גם סעיפים שהם על קרקע יצוקה ומובנים.

<שרה קנדלר: בסדר גמור.

<שרה קנדלר: נחזור עכשיו אחורה, לסעיף 81, עמוד 16.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 81 בסעיף 81 לחוק העיקרי - בסעיף קטן (א), בפסקה (1), במקום "בהסכם הקרן ובתשקיף" יבוא "בהתאם להסכם הקרן ולתשקיף".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ג), בסופו יבוא "לעניין הוראות סעיף קטן זה, "מועסק" – לרבות אדם השולט במועסק או חברה בשליטת אדם כאמור".

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 82 בסעיף 82(א) לחוק העיקרי - בפסקה (1), בסופה יבוא "על פי תנאים שקבע מנהל הקרן בתשקיף או בדוח, ואשר אינם מאפשרים חריגה מהם לפי שיקול דעת מנהל הקרן".

<שרה קנדלר: תשלום לעושה שוק או לחתם, ליחידות הקרן, עבור פעילות עשיית שוק או חיתום.

<שרה קנדלר: לעניין זה - "עושה שוק – אדם שהתחייב להגיש במהלך כל יום שבו מתקיים מסחר בבורסה, פקודות לקניית יחידות ופקודות למכירת יחידות, על פי כלים שנקבעו בידי הבורסה, וכן לפרסם מחיר שבו הוא מתחייב לקנות את היחידה ומחיר שבו הוא מתחייב למכור את היחידה.

<שרה קנדלר: "חתם – מי שהתחייב לרכוש יחידות המוצעות עלפי תשקיף אם לא ירכוש אותן הציבור או התחייבות לרכוש יחידות המוצעות על פי תשקיף כדי למכור אותן לציבור".

<עודד אופק: הערה אחת קטנה לגבי 82(א)(1).

<עודד אופק: שוחחנו לפני הישיבה על כך.

<עודד אופק: הנוסח כפי שמופיע כרגע הוא על פי תנאים שקבע מנהל הקרן בתשקיף או בדוח ואשר אינם מאפשרים חריגה מהם לפי שיקול דעת מנהל הקרן.

<עודד אופק: העיקרון מוסכם עלינו.

<עודד אופק: המונח חריגה הוא לא טוב כאן מבחינה זו שמנהל הקרן עשוי לחרוג.

<עודד אופק: אין כאן עניין של חריגה של מנהל הקרן.

<עודד אופק: מה שאנחנו רצינו להציע זה שיבוא בסופו:

<עודד אופק: מתן הנחה בהוספה על פי תנאים שקבע מנהל הקרן בתשקיף או בדוח שלא יהיו כפופים לשיקול דעת של מנהל הקרן.

<עודד אופק: בסופו של דבר זאת הכוונה של הרשות, שמנהל הקרן לא יוכל לשנות את התנאים לפי שיקול דעתו.

<עודד אופק: אנחנו לא רוצים להשתמש במונח חריגה שלדעתנו לא מתאים כאן.

<דורית גילת: תגיד שוב מה אתה רוצה.

<שרה קנדלר: במקום אשר אינם מאפשרים חריגה מהם, שלא יהיו כפופים.

<דורית גילת: אני חושבת שרצינו לאפשר לכם ומראש אתה כן יכול לקחת לעצמך שיקול דעת.

<דורית גילת: אתה יכול להסכים עם איזה גוף שאתה נותן לו הנחה.

<שרה קנדלר: אתה צריך רק להחצין את זה.

<דורית גילת: כן.

<דורית גילת: אתה צריך להחצין את זה.

<דורית גילת: אתה לא יכול להגיד או לכל אדם אחר שמנהל הקרן החליט.

<שרה קנדלר: זה בדיוק מה שהוא אומר.

<שרה קנדלר: אני חושבת שזה אומר אותו הדבר.

<שרה קנדלר: זה שינוי ניסוחי.

<שרה קנדלר: אני חושבת שזה שינוי ניסוחי.

<דורית גילת: אני מקווה שאתם לא מסנדלים אלת עצמכם.

<עודד אופק: אנחנו נחשוב על זה.

יצחק כהן: תחשוב על זה עכשיו.

<עודד אופק: לדעתנו צריך לתקן.

<שרה קנדלר: זה מקובל.

<שרה קנדלר: זה שינוי נוסח שמקובל עלינו.

יצחק כהן: בסדר.

<שרה קנדלר: במקום "ואשר אינה מאפשרים חריגה מהם" יבוא "שלא יהיו כפופים".

יצחק כהן: בסדר.

<שרה קנדלר: אני ממשיכה בעמוד 17, סעיף 85.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 85 בסעיף 85 לחוק העיקרי, במקום "בהליך לפי סעיף 15(ג)" יבוא "בעתירה נגד החלטת הרשות לפי סעיף 15(א)".

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 97 בסעיף 97 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) (1) הוראות לפי סעיף קטן (ב), אין חובה לפרסמן ברשומות, ואולם הרשות תפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן.

<שרה קנדלר: (2) הוראות לפי סעיף קטן (ב), וכל שינוי בהן, יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ויפורסמו באתר האינטרנט שלה".

<שרה קנדלר: 39.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 99א בסעיף 99א לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ג), הסיפא החל במלים "לא היה לדירקטוריון" – תימחק.

<שרה קנדלר: 40.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 100 בסעיף 100 לחוק העיקרי - בסעיף קטן (ו), האמור בו יסומן "(2)" ולפניו יבוא: "(1) לא יאוחר משני שבועות לפני מועד המיזוג או הפיצול יגיש מנהל הקרן דוח לרשות ולבורסה, על המיזוג או הפיצול, לפי העניין, תכניתו ומועדו, ויפרסם את הדוח בעיתון".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ז), במקום הרישה עד המלים "באותה עת" יבוא "מנהל קרן ומפיץ ישלחו את הדוחות כאמור בסעיף קטן (ו) לבעלי היחידות המחזיקים ביחידות באמצעותם, באופן הקבוע בסעיף 112א(ב).

<שרה קנדלר: לדוח לפי סעיף קטן (ו)(2) שיישלח לבעל יחידה תצורף הודעה".

<עודד אופק: אני חושב שסיכמנו שלפחות תבחנו את האפשרות לבטל את פרסום ההודעה.

<דורית גילת: בסדר.

<עודד אופק: זה בסעיף 40(1).

<שרה קנדלר: "ויפרסם את הדוח בעיתון" – אנחנו מוחקים.

<שרה קנדלר: מקובל.

<אייל לב ארי: מה הרעיון של הפרסום של הדוח בעיתון?

<אייל לב ארי: זה היה בכחול.

<שרה קנדלר: פרסום בעיתון, הרעיון הוא שהציבור ייחשף לזה.

<עודד אופק: יש פרסום אחד.

<עודד אופק: אלה שני פרסומים.

<שרה קנדלר: יש לפני ויש אחרי.

<שרה קנדלר: מיותר שיהיה פעמיים.

יצחק כהן: במיוחד שהציבור קורא את זה.

<דורית גילת: בסעיף (2) אנחנו מטילים עליהם לשלוח את הדוח לבעלי היחידות הביתה.

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: שזה עוד יותר פרסום ממוקד.

<שרה קנדלר: 41.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 101 בסעיף 101 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (ב), במקום הסיפה החל במלים "משישים ימים" יבוא "משלושים ימים מיום שהגיש מנהל הקרן דוח על כך לרשות ולבורסה".

<שרה קנדלר: אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ה) מנהל קרן ומפיץ ישלחו את הדוחות כאמור בסעיפים קטנים (ב) ו-(ד) לבעלי היחידות המחזיקים ביחידות באמצעותם, באופן הקבוע בסעיף 112א(ב)".

<שרה קנדלר: 42.

<שרה קנדלר: הוספת סעיף 104א אחרי סעיף 104 לחוק העיקרי יבוא: "104א.

<שרה קנדלר: קרן בעלת שווי נכסים נמוך פחת השווי הנקי של נכסי קרן פתוחה ממחצית השווי המזערי הקבוע לפי סעיף 46(ז), במשך תקופה של תשעים ימים רצופים או ב-120 ימים במשך תקופה של 180 ימים, יודיע מנהל הקרן לאתר על פירוק הקרן או על מיזוגה עם קרן אחרת שבניהולו לקרן אחת, באופן שווי נכסי הקרן האחת יעלה על מחציתה השווי המזערי.

<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי מנהל הקרן להמשיך ולנהל את הקרן ובלבד שהקרן עמדה בתנאים אלה: לא יפרעו מנכסי הקרן הוצאות עודפות.

<שרה קנדלר: שיעור שכר מנהל הקרן לא יעלה על ממוצע שיעורי שכר מנהל הקרן בכל הקרנות מאותו סוג שבניהול מנהלה קרן ושיעור שכר הנאמן לא יעלה על ממוצע שיעורי שכר הנאמן בכל הקרנות מאותו סוג שבניהול מנהל הקרן להן הוא משמש נאמן.

<שרה קנדלר: לעניין זה, "סוג" – סוג קרן שקבע שר האוצר לפי סעיף 82.

<שרה קנדלר: התקופה בה שווי נכסי הקרן נמוך ממחצית השווי המזערי הקבוע לפי סעיף 46(ז) לא עלתה על 120 ימים רצופים ולא על 150 ימים במשך תקופה של 210 ימים.

<שרה קנדלר: יושב ראש הרשות או עובד שהסמיך לכך רשאים, לבקשת מנהל הקרן והנאמן, להאריך, מנימוקים שיירשמו, את התקופות שנקבעו בסעיף קטן (א).

<שרה קנדלר: התקיים האמור בסעיף קטן (א), יישא מנהל הקרן מאמצעיו בהוצאות העודפות שנוכו מנכסי הקרן עד מועד הפירוק או המיזוג לפי העניין.

<שרה קנדלר: סעיף זה יחול על קרן פתוחה בחלוף שנה מיום שיחידותיה הוצעו לראשונה לציבור או מיום שנעשה שינוי מהותי במדיניות ההשקעות של הקרן כהגדרתו בסעיף 61(ב1).

<שרה קנדלר: בסעיף זה, "הוצאות עודפות" – הוצאות הנפרעות מנכסי הקרן לפי סעיף 80 בשל היותה בעלת שווי נכסים נמוך.

<אייל לב ארי: את יכולה להסביר את הסעיף הזה כי הוא סעיף חדש?

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: כאן הוספנו הסדר לקרן שיש לה שווי נכסים נמוך.

<שרה קנדלר: אנחנו חושבים שבעצם אין זכות קיום לקרן כזאת ולכן צריך או למזג אותה או לפרק אותה.

<שרה קנדלר: ההוצאות התפעוליות וההוצאות הקבועות של התקורה הן גבוהות מדי כדי לנהל וזה פוגע בתשואה.

<שרה קנדלר: לכן עשינו כאן הליך שלם של איך ממזגים או מפרקים קרן כזאת.

<אייל לב ארי: מבחינת

<אייל לב ארי: כם מה נחשב שווי נמוך?

<שרה קנדלר: נכון להיום זה משהו כמו 3.5 מיליון שקלים.

<שרה קנדלר: את 106 עד 110 כבר קראנו.

<אייל לב ארי: נשאר פתוח.

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: זה נשאר פתוח לדיון הבא.

<שרה קנדלר: 48.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 111 בסעיף 111 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), בפסקה (2), במקום "מעשרה" יבוא "מעשרים", ואחרי "ממספר היחידות" יבוא "או באישור הנאמן – לפחות חמישה בעלי יחידת המחזיקים לא פחות מחמישה אחוזים ממספר היחידות".

<עודד אופק: קפצנו לסעיף הבא?

יצחק כהן: קפצנו על עמוד 22 כי השארנו סעיף אחד בצריך עיון.

<עודד אופק: יש לנו עוד הערות ל-104.

<אייל לב ארי: 104א?

<עודד אופק: כן.

<עודד אופק: אני מתנצל.

<עודד אופק: בסעיף 104א(א), אנחנו מבקשים לשנות מעט את הנוסח.

<עודד אופק: כרגע זה מותיר לכאורה את שיקול הדעת למנהל הקרן אם לפרק או למזג.

<עודד אופק: בעצם מנהל הקרן רק נדרש לפי חוק להודיע.

<עודד אופק: אנחנו רוצים שתחול חובה על מנהל הקרן לפרק או למזג בלי שיינתן לו בעצם שיקול הדעת.

<עודד אופק: יש לנו נוסח שאנחנו מבקשים להציע.

<דורית גילת: גם לא בין לפרק ובין למזג?

<עודד אופק: לא.

<עודד אופק: לפרק או למזג אבל תחול עליו חובה.

<עודד אופק: כלומר, הוא לא יצטרך עכשיו לקבל החלטה אצלו האם לפרק או למזג.

<שרה קנדלר: זה מקובל עלינו.

<שרה קנדלר: תקריא נוסח.

<עודד אופק: הנוסח אותו אנחנו מבקשים להציע הוא: פחת השווי הנקי – כל החלק הראשון נותר כפי שהיה – יהיה חייב מנהל הקרן לפרק את הקרן א ולמזגה עם קרן אחרת שבניהולו באופן ששווי נכסי הקרן האחת יעלה על מחצית השווי המזערי ויודיע לאלתר על פירוק הקרן או על מיזוגה כאמור.

<שרה קנדלר: בסדר.

<דורית גילת: בדרך כל אנחנו לא מדברים במונחים שיהיה חייב אלא שיעשה.

<דורית גילת: יפרק או ימזג אותה.

יצחק כהן: יפרק או ימזג.

יצחק כהן: כן.

יצחק כהן: תסביר את העמדה, היא מעניינת.

יצחק כהן: תסביר למה זה דווקא בה ממכם.

<עודד אופק: הסיבה היא שמטילים כאן בעצם חובה על מנהל הקרן לפרק או למזג את הקרן בלי שאומרים שזאת חובה שתחול עליו.

<עודד אופק: המשמעות היא מבחינת מנהל הקרן כשהוא מפרק או ממזג קרן, שהוא נדרש לדון בזה, לבחון את זה על כל החלופות האפשריות ולהחליט אם הוא עושה את זה או לא.

<עודד אופק: ברגע שהחוק לא בא וקבע מראש שתחול עליו חובה, הוא נדרש לקבל את ההחלטה למרות שזה קבוע בדין.

<שרה קנדלר: הוא לא רוצה שישתמע שיש לו שיקול דעת.

<עודד אופק: בדיוק.

<דורית גילת: בכל מקרה הוא יצטרך להחליט אם לפעול כך או כך.

<עודד אופק: לפרק או למזג.

<עודד אופק: בוודאי.

<דורית גילת: בלי דיונים הוא לא יצא מזה.

<שרה קנדלר: 48.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 111 בסעיף 111 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), בפסקה (2), במקום "מעשרה" יבוא "מעשרים", ואחרי "ממספר היחידות" יבוא "או באישור הנאמן – לפחות חמישה בעלי יחידת המחזיקים לא פחות מחמישה אחוזים ממספר היחידות".

<שרה קנדלר: במקום סעיף קטן (ז) יבוא: "(ז) יחידות המוחזקות בידי אדם השולט במנהל קרן, עובד של מנהל קרן, נושא משרה במנהל הקרן, אדם המועסק על ידי מנהל קרן בניהול תיק ההשקעות של הקרן, עובד של אדם המועסק כאמור ותגיד בשליטתו של כל אחד מאלה, לא יקנו זכות הצבעה".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ט), במקום "פקודת החברות" יבוא "חוק החברות".

<שרה קנדלר: 49.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 112 בסעיף 112 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום "לפי סעיפים 47(ב), 100, 101,102 ו-103(3) יבוא "לפי סעיפים 102 ו-103(3)".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ה), במקום "אחרת מהמנויות בסעיף" יבוא "שלא לפי סעיף".

<שרה קנדלר: 50.

<שרה קנדלר: תיקון סעיף 112א בסעיף 112א – בסעיף קטן (א), אחרי "או חלקו" יבוא "או על סיום ההתקשרות עם אדם כאמור" ובמקום המלים "ויפרסם את הדוח בעיתון" יבוא "דוח על העברת קרן שבניהול מנהל הקרן לניהול בידי מנהל קרן אחר או על מינוי חברה אחרת לניהול תיק ההשקעות של שקרן שבניהולו יפורסם בעיתון".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב), במקום המלים "מנהל הקרן ישלח את הדוח" יבוא "מנהל הקרן ישלח את הדוח על העברת קרן שבניהול מנהל הקרן לניהול בידי מנהל קרן אחר או על מינוי חברה אחרת לניהול תיק ההשקעות של קרן שבניהולו".

<שרה קנדלר: 51.

<שרה קנדלר: הוספת סעיף 128 לפני כותרת פרק י"ב יבוא – "128ג.

<שרה קנדלר: אחריות נושא משרה נעברה עבירה לפי סעיפים 124 או 125 בידי תאגיד, אחראים לעבירה גם נושאי משרה, אלא אם כן הוכיח אחד מאלה: שהעבירה נעברה שלא בידיעתו ולא היה עליו לדעת עליה או שלא יכול היה לדעת עליה.

<שרה קנדלר: שנקט את כל האמצעים הסבירים כדי למנוע את העבירה".

<עודד אופק: אנחנו נשמח לשמוע את ההסבר למה בעצם אנחנו מבקשים להוסיף את הסעיף הזה.

<שרה קנדלר: זה בעצם סעיף שכבר קיים בחוק ניירות ערך.

<שרה קנדלר: סעיף 53(ה) לחוק ניירות ערך קובע בדיוק אותו הדבר והוא גם הוחל בחוק הסדר הייעוץ בעיסוק השקעות.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, יוצא שכל החוקים של ניירות ערך, כבר יש סעיף כזה של אחריות נושא משרה.

<שרה קנדלר: בחוק הקרנות, עקב טעות, הסעיף הזה שהיה קיים בעבר לגבי עבירות, נמחק במסגרת חוק אכיפה מינהלי ועכשיו אנחנו מבקשים להחזיר אותו כפי שקיים בכל החוקים האחרים שלנו.

<שרה קנדלר: אנחנו נדלק על הסעיף הבא כי הוא דן בקרנות זרות.

יצחק כהן: נטל ההוכחה עליו.

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: 52.

<שרה קנדלר: תיקון התוספת הראשונה בתוקפת הראשונה לחוק העיקרי – בחלק ב' - אחרי פרט (21) יבוא:

<שרה קנדלר: בפרט (24), בסופו יבוא "או לא נשא מנהל הקרן מאמצעיו בהוצאות העודפות שנוכו מנכסי קרן שבניהולו, בניגוד להוראות סעיף 104א(ד).

<שרה קנדלר: בחלק ג' - אחרי פרט (2) יבוא: "(2א) מינה דירקטוריון חיצוני בלא שקיבל לכך את אישור הנאמן, כנדרש לפי סעיף 16(א1)".

<שרה קנדלר: בפרט (26), אחרי "עד (4)" יבוא "ו-(א1)".

<שרה קנדלר: אחרי פרט (29) יבוא - "29(א) לא מינה רואה חשבון לקרן, בניגוד להוראות סעיף 99(א)".

<שרה קנדלר: במקום פרט (31) יבוא - "(31) לא פדה את יחידות הקרן הפתוחה במועד הפירוק, בניגוד לסעיף 108(ה)".

<שרה קנדלר: אם נעשה שינויים מהותיים בפרק המהותי, נשנה גם כאן.

<עודד אופק: למרות שאנחנו רצינו להוסיף כאן, ברשות הרשות, איזשהו ממד של שליטה.

<עודד אופק: כלומר, אם הדבר לא היה מצוי בשליטתו של מנהל הקרן לעניין פדיון היחידות, אנחנו לא רוצים שזה ייחשב גם להפרה שלו.

<שרה קנדלר: בוא נדון בזה יחד עם כל הדיון על פרק הפירוק.

<שרה קנדלר: נשאיר את זה בצד יחד עם פרק הפירוק.

<שרה קנדלר: 58.

<שרה קנדלר: תיקון התוספת השלישית בתוספת השלישית לחוק העיקרי – בחלק א', פרט (2) – יימחק.

<שרה קנדלר: בחלק ב' – במקום פרט (14) יבוא: "(14) לא סיים את מימוש נכסי הקרן עד מועד הפירוק בניגוד להוראות סעיף 109(א) והנכסים שנותרו אינם נכסים כאמור בסעיף 109(ד)".

<עודד אופק: כנ"ל.

<שרה קנדלר: נשאיר את זה פתוח.

<שרה קנדלר: פרט (11) – יימחק.

<שרה קנדלר: בחלק ג', אחרי פרט (7) יבוא: "(7א) הפלה בין בעלי יחידות בקרן אחת שבניהולו לבין בעלי היחידות בקרן אחרת שבניהולו בניגוד להוראות סעיף 74".

<שרה קנדלר: אנחנו עוברים לסעיף 61, תיקון חוק תובענות ייצוגיות.

<אייל לב ארי: גם זה קשור לקרן חוץ.

<שרה קנדלר: נכון.

<אייל לב ארי: אתם רוצים לדון בשלב הזה גם בנושא התחילה?

<שרה קנדלר: אתה רוצה לחכות ולא לקיים את הדיון?

<שרה קנדלר: מבחינתי אין בעיה.

<שרה קנדלר: 66.

<שרה קנדלר: תחילה תחילתו של חוק זה, למעט הסעיפים המפורטים בסעיף קטן (ב), תשעים ימים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה).

<שרה קנדלר: על אף האמור בסעיף קטן (א) - תחילתו של סעיף 77 לחוק העיקרי – זה לגבי הצבעות - כנוסחו בסעיף 14 לחוק זה, במועד כניסתן לתוקף של תקנות שיותקנו לפי סעיף 77(א) ו-(ג) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 14 לחוק זה.

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (2) לא נדון היום.

יצחק כהן: תודה.

יצחק כהן: נשתדל לקיים ישיבה נוספת כמה שיותר מהר.

<שרה קנדלר: אנחנו נהיה מוכנים לדיון הבא.

יצחק כהן: תודה רבה.

יצחק כהן: הישיבה נעולה.