ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 60, 2014-02-18 11:30

יואל רזבוזוב: חיילים עולים?

<זאב גרשינסקי: חיילים עולים בודדים מכל העולם.

<זאב גרשינסקי: אנחנו נגיע לזה ואבי יסביר.

<ארז חלפון: עד 2011 טיפלנו בחיילים בודדים מארצות הברית, איפה שאנחנו עובדים.

<ארז חלפון: בשנת 2011 באו אלינו FIDF, כי לצערי, ועוד פעם בכוונה אני אומר את זה, הממשלה, בנושא עלייה, בנושא הקצאת משאבים, זה לא מה שחשבנו, לפחות לא כמו שהתחיל, ובאו FIDF ואמרו למה אתם עוזרים רק לחיילים בודדים מארצות הברית ולא לחיילים בודדים מכל העולם, אמרנו למה?

<ארז חלפון: כי אין תקציב.

<ארז חלפון: אנחנו היום מגייסים, שתבין, 75% מהתקציב של הארגון, לבד.

<ארז חלפון: הממשלה שותפה ב-23% מתוך התקציב.

<ארז חלפון: אמרנו שאם ניכנס עכשיו לעוד מדינות, לא מספיק שאנחנו צריכים להביא תקציבים לעולים מאמריקה, אנחנו צריכים את הכול, ובאמת FIDF נכנסו איתנו, כמובן עם ראש אכ"א והרמטכ"ל, אנחנו הבאנו עוד תורם שלנו והגדלנו את התכנית לכל החיילים.

<ארז חלפון: היום, נכון לרגע זה, כל חייל בודד, מלפני שנתיים, שעושה עלייה למדינת ישראל עובר דרך 'נפש בנפש', מקבל את כל סל הסיוע שהוא כולל מענק כספי טרם גיוסו לצבא, תיכף נדבר על החיילים, גם אבי פה ייתן סקירה, כי הוא מטפל בהם, מקבלים מאיתנו את כל הסל המשלים, גם כשהם נמצאים טרם גיוס, גם כשהם נמצאים בצבא, וכמובן עם השחרור מציאת מקום עבודה.

<ארז חלפון: היום כל החיילים הבודדים, בשונה מהעולים, מקבלים טיפול בעלייה מ'נפש בנפש'.

יואל רזבוזוב: לא משנה מאיזה מדינת לאום.

<ארז חלפון: לא משנה מאיזה מדינה.

יואל רזבוזוב: אבל אלה חיילים בודדים שעולים להתגייס.

<אבי זיו: והקמנו צוות בינלאומי.

יואל רזבוזוב: יש עוד כמה עמותות שמטפלות בחיילים בודדים.

<ארז חלפון: כגון?

יואל רזבוזוב: אח גדול לדוגמה.

יואל רזבוזוב: הם עושים דבר אחר?

<ארז חלפון: אגב, אבי, אני רק אתן רקע, היה מפקד הבקו"ם שנים והוא טיפל בעולים כל חייו בצה"ל.

<ארז חלפון: הבאנו אותו לפה לרכז ביחד עם נועה את התכנית.

<אבי זיו: בעיקרון אתה צודק שיש עמותות, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה, אבל אנחנו בשיתוף פעולה עם הצבא אחראים על כלל החיילים הבודדים.

<אבי זיו: היום אח גדול, שזו עמותה צעירה ומתפתחת, יש להם משהו כמו 250 מתוך החיילים הבודדים.

<אבי זיו: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם שאר העמותות, אבל ההסכם שלנו עם הצבא, שאנחנו לוקחים אותם ונותנים להם טיפול הוליסטי מארץ המוצא, שזה היום אנחנו יכולים לעבוד בארצות הברית, צפון אמריקה, עושים להם סמינרי הכנה לפני השירות, נותנים להם את הכלים להצליח בשירות, מרכזים את כולם, נותנים להם את המענק שהארגון נותן להם ומלווים אותם בכל טקס, סיום כומתה, סיום מסלול, עבודה מול מפקדים, שיבוצים.

<אבי זיו: דרך אגב, בגלל הרקע שלי אני גם מצליח לעזור להם קצת בשיבוצים, לא לכולם, אבל סך הכול זה מאוד מאוד משמעותי, וכמובן לקראת השחרור.

<אבי זיו: זה הטיפול ההוליסטי, שאנחנו רוצים ליצור רצף.

<אבי זיו: כי סך הכול בצבא מטפלים בהם לא רע בכלל, היינו בכמה ועדות ביחד, שאתה ניהלת בצורה יוצאת מן הכלל, שהצבא נותן באמת סיוע מקסים במהלך השירות, אבל אנחנו רוצים להביא אותם לאיזה שהוא שוויון הזדמנויות יחד עם כלל החיילים.

<אבי זיו: זו העבודה העיקרית שלנו.

דב ליפמן: יכול להיות שמה שאני מעלה עכשיו אסור לפי החוק, אפילו האמריקאי, אבל האם יש תכנית לעידוד צעירים להגיע לשרת?

<יהושע פס: זה רגיש מאוד.

<יהושע פס: בכל מדינה יש היום חוק מיוחד איך אנחנו יכולים לעדן את השיווק.

<אבי זיו: אבל בסופו של דבר, כשאני הולך לסמינרים בחו"ל אני מדבר בעיקר על היתרונות של הצבא.

<אבי זיו: גם המדינה נותנת הרבה יתרונות של לימודים, של עתודות, של דברים שאפשר ל - - - אתה לא מדבר איתם על צבא ישירות, אבל הם מבינים היטב שבשביל לקבל את הדברים האלה אתה צריך לשרת בצבא ובשבילם האידיאולוגיה, לעשות את עסקת החבילה הזאת, זה דבר שפונים אליו.

<יהושע פס: כאשר אנחנו עושים סמינרים בחו"ל אנחנו מביאים נציג מצה"ל גם, והם יודעים את זה, הם מכירים את זה.

<יהושע פס: לא משווקים את זה ככה, אבל הם יודעים שיהיה מישהו מצה"ל שם.

<זאב גרשינסקי: אז איך הכול התחיל?

<זאב גרשינסקי: אנחנו מדברים על שנת 2002 ואחרי סקר שוק שנעשה בצפון אמריקה בעצם ראינו את חמשת החסמים המרכזיים לעלייה.

<זאב גרשינסקי: אתה יכול לראות אותם פה על המסך.

<זאב גרשינסקי: צריך לזכור, 2002, השנים הקשות של האינתיפאדה, מדברים על בסביבות 1,800 עולים לשנה מצפון אמריקה, כשאחוזי ההישארות הם נמוכים.

<זאב גרשינסקי: חמשת החסמים המרכזיים זה החסם התעסוקתי.

<זאב גרשינסקי: אנשים רצו לדעת שתהיה להם עבודה בישראל ויהיה להם איך לקיים את המשפחה שלהם.

<זאב גרשינסקי: הבירוקרטיה הישראלית שנתפסת כסדין אדום לעולים חדשים.

<זאב גרשינסקי: זאת העבודה היומיומית שלנו, איך אנחנו מפשטים את תהליכים בירוקרטים.

<זאב גרשינסקי: הקליטה החברתית, איפה אני משתלב, איפה הכי נכון לי לגור, איזה קהילה, איזה בית ספר יהיה נכון לילדים שלי, איך אני משתלב בחברה הישראלית בצורה הכי טובה.

<זאב גרשינסקי: תכנון פיננסי.

<זאב גרשינסקי: ארז דיבר על הפער הזה שבין הסגירה של החיים שלך שם לפתיחה של החיים שלך פה.

<זאב גרשינסקי: אתה יוצר איזה שהוא פער שעולה לך כסף ובסופו של דבר רצינו לשנות את האפקט התודעתי, כי החסם החמישי שראינו ב-2002 היה חסם שמי שעולה לישראל זה מי שלא מצליח שם.

<זאב גרשינסקי: אנחנו רצינו להראות שברגע שאנחנו נסיר את החסמים האחרים ואנשים יבואו לפה ותהיה להם תעסוקה והבירוקרטיה לא תהיה כל כך נוראית והם ישתלבו חברתית, ממילא החסם התודעתי הזה ייפול ונצליח להביא יותר עולים.

<זאב גרשינסקי: ובאמת, אנחנו עובדים בשיטה הוליסטית, החל משלב ההתעניינות בעלייה.

<זאב גרשינסקי: אנחנו מציעים גם ייעוץ תעסוקתי במחלקה שיושבת פה בארגון ונותנת ייעוץ לקראת שוק העבודה הישראלי עד לרמה של השמה, אנחנו נפגוש אחר כך נציג של המחלקה הזאת, פגישות עם יועצי קליטה כדי לבנות תכנית קליטה נכונה, איזה עיר מתאימה לך מבחינת ההשתייכות של הזרם שלך ואיפה תמצא בתי ספר טובים, לפי החינוך שאתה רוצה לתת לילדים שלך.

<זאב גרשינסקי: אנחנו עושים פעילות קדם עלייה מאוד מאוד ענפה של פגישות אישיות, של סמינרים, של ירידים בחוץ לארץ ואז אנחנו נלווה אותם במהלך הטיסה בטיסת עלייה לארץ, או ברמה של קבוצות שמגיעות בטיסות אל-על רגילות, או בקיץ, אתה תראה, כשאתה תגיע לטקס שלנו ותקבל 250 או 350 עולים בטיסה אחת, זה - - - בשנה שעברה זכינו בקיץ שדב יגיע ויקבל את בן דוד שלו, שהגיע בטיסה כזאת.

<זאב גרשינסקי: אנחנו מלווים אותם בכל התהליכים הבירוקרטים, מפשטים להם את זה, עובדים מול משרד הקליטה בנתב"ג, עובדים מול משרד הפנים, נציג של משרד הפנים נמצא על הטיסה וכבר מחתים אותם על הבקשה לתעודת זהות שעם הנחיתה יש להם הכול, תעודת עולה, תעודת זהות, כל מה שהם צריכים.

<ארז חלפון: היום להגיע למשרד הפנים, רק תבין את החשיבות של תעודות זהות ודרכונים, אם אתה הולך היום כאזרח רגיל אתה לוקח יום חופש, אתה עומד שם חמש שעות, כי משרד הפנים מטפל היום בסודנים - - -

יואל רזבוזוב: אני מכיר.

יואל רזבוזוב: בנתב"ג הבנתי, השרה מתגאה בזה שתוך חצי שעה מגיעים ועושים - - -

<ארז חלפון: לא, אני רוצה שתבין.

<ארז חלפון: קודם כל זה לא חצי שעה, אם הפקידים של משרד הפנים לא היו על המטוסים נתקלנו בהרבה פעמים שבן אדם הולך בלי תעודת זהות גם שבוע ושבועיים.

<ארז חלפון: היום, בגלל הביומטרי, אני לא יודע אם אתה מכיר את זה, אני דיברתי עם שר הפנים, גם אם אתה בא היום לעשות ביומטרי אתה מקבל אחרי זה בדואר רק את הדרכון, את תעודת הזהות הם משאירים שם, זאת אומרת תבוא תיקח עוד יום חופש כדי לעמוד בתור עוד פעם כדי לקחת את זה.

<ארז חלפון: אנחנו על המטוס עושים להם את הכול, הם יוצאים עם תעודת זהות כשהם נוחתים, אין תורים, אין כלום.

<ארז חלפון: רק לפני שבוע הייתי בכנס שלום הילד בבאר שבע, באה מישהי שמייצגת עולים חדשים והיא אומרת, הקושי הבירוקרטי, רק ללכת למשרד הפנים, להתמודד עם פקידים שהם לא דוברי אנגלית, חבל על הזמן.

<ארז חלפון: זה חלק מהפעילות שעושים בטיסה מאורגנת שתיכף תראה איך זה עובד על המחשב.

<זאב גרשינסקי: אחרי העלייה הם יקבלו פה ליווי מאוד מאוד צמוד של היועצים שלנו.

<זאב גרשינסקי: אנחנו עושים הרבה מאוד אירועים במהלך השנים שלהם אחרי, כדי שישתלבו חברתית, אירועים להכיר את החברה הישראלית, להיות באינטראקציה ובאמת להשתלב.

<זאב גרשינסקי: כל הפעילות ההוליסטית הזאת שמתחילה ברגע שבו הוא מתעניין וכותב גוגל 'עלייה' ומגיע לאתר שלנו, מאותו רגע, דרך הפגישה עם היועצים, דרך טיסת העלייה, הייעוץ התעסוקתי, ההשתלמות החברתית וכמובן הבירוקרטיה שאנחנו מפשטים לו גורמים בסופו של דבר ל-97% אחוזי הישארות.

<ארז חלפון: השמה, השמה, השמה.

<ארז חלפון: אנחנו יודעים ששני הקשיים של עולים חדשים הם שפה ותעסוקה.

<ארז חלפון: הוא בא לפה, אין לו מקום עבודה חצי שנה, שנה, שנה וחצי, הוא לא מתפרנס, הוא חוזר חזרה.

<ארז חלפון: לכן מחלקת התעסוקה שלנו, שהיא כמובן בחינם, והיא לא כמו כל מיני מרכזים וחברות שלוקחות כסף, היא בחינם, היא דואגת לעשות השמה לכל עולה שמגיע.

יואל רזבוזוב: עכשיו ראינו בתעסוקה, אתמול ביקרנו במסע וראיתי הרבה חבר'ה שהם אקדמאים, עלו לפה, הרבה מהם מהנדסים, היה גם רופא, היה אח והייתה פיזיותרפיסטית ופתאום נזכרתי בשיחה שלי עם עמית לנג, כשהוא היה מנכ"ל משרד הכלכלה, כשהוא בוכה, הוא אומר 'תגיד ליאיר שיוסיף משכורות, אין לי מהנדסים'.

יואל רזבוזוב: אז עכשיו, אנחנו צריכים להלביש את זה שמשרד הכלכלה יעשו את ההכשרה ויקלטו את אותם העולים שבכיף יעבדו ב - - - זה ממש כמו כפפה ליד.

יואל רזבוזוב: היום ניקח את זה ונעשה.

יואל רזבוזוב: הוא אומר שחסר לו, גם חברת חשמל טוענים שהרבה שעלו, במיוחד מהעלייה מברית המועצות לשעבר, עוד מעט כולם הולכים לפנסיה ואין להם מהנדסים.

יואל רזבוזוב: אז צריך לקחת את כל אותם עולים, את כל המהנדסים, לשלב אותם בחברות ממשלתיות.

יואל רזבוזוב: זה דבר ראשוני, פשוט צריך לבצע את זה, כי יש את הכפפה ויש את היד.

<זאב גרשינסקי: המאגרים שלנו מלאים באנשים כאלה.

<זאב גרשינסקי: מלאים.

יואל רזבוזוב: אז נעשה את זה.

<ארז חלפון: אנחנו נשמח להביא מההיצע שלנו, אנחנו היום עובדים עם חברות פרטיות, שמן הסתם גם צריכים את שפת האם, אבל כמובן שאם זה יעבור את זה, נוכל לשבץ גם במקומות האלה.

<ארז חלפון: חשוב.

יואל רזבוזוב: זה לא קשור לישיבה, אני פונה גם ליושב ראש חברת חשמל וגם למנכ"ל ופשוט צריך להריץ את זה, לחבר.

יואל רזבוזוב: להיכנס, לעשות לכם את הפגישות ואתם יכולים להתחיל לעבוד על זה.

<ארז חלפון: נכון.

<זאב גרשינסקי: דיברנו על תכניות הדגל שלנו, דיברנו על החיילים הבודדים.

<זאב גרשינסקי: אבי, אתה רוצה לתת עוד מספר מילים על התכנית?

<אבי זיו: אני זוכר את הישיבה שעשינו, כל עמותה נותנת את האינפוט שלה והרעיון שלנו זה באמת לעשות את הכול ולקחת את הטוב של כל אחד ואין פה תחרות.

<אבי זיו: בסוף החייל הבודד העולה בסופו של דבר מקבל מכל האפשרויות שיש.

<אבי זיו: מה שאנחנו עושים, אנחנו רוצים גם לאפשר, אם צריך משפחה מאמצת, אז אנחנו עוזרים, למרות שאני זוכר את הוויכוח שהיה אצלך, אם כן צריך או לא צריך.

<אבי זיו: לנו יש מאגר של משפחות, אם בסופו של דבר הוא ירצה את המשפחה הזאת, הוא יקבל.

<אבי זיו: זה נכון, דרך אגב, למרות מה שאמר בדיון חבר הכנסת חסון, שהרבה מהאנשים לא רוצים משפחה מאמצת, אבל מי שרוצה יש לנו את המאגר לתת לו.

<אבי זיו: התכנית שלנו מדברת על סינרגיה בין כל ארצות המוצא.

<אבי זיו: כי זו הייתה באמת הצלחה מאוד טובה של האמריקאים, אני אז הייתי בצבא וראיתי את ההצלחה שיש לארגון מול האמריקאים ובא ראש אכ"א ביחד עם ה-FIDF ואמרו 'בואו נעשה את זה לכולם'.

יואל רזבוזוב: זה היה שטרן אז?

<אבי זיו: לא, איך שנכנסה ראש אכ"א, ממש בכניסה לתפקידה הגענו אליה וחתמנו ממש על הסכם לטיפול בכלל החיילים הבודדים.

<אבי זיו: היום אנחנו גם עוזרים לטיסות, פעם בשירות הם זכאים לבקר את המשפחות שלהם, אז גם בזה אנחנו מסייעים.

יואל רזבוזוב: אני יודע שיש את הטיסות, חשבתי שזה הצבא.

<אבי זיו: זה הצבא, אבל בסוף זה בתרומות.

יואל רזבוזוב: יפה, לא ידעתי.

<אבי זיו: ברגע שאין תרומות אז אין טיסות.

יואל רזבוזוב: זה לכל החיילים הבודדים.

<אבי זיו: לכל החיילים הבודדים פעם אחת בשירות.

<אבי זיו: זה הפרויקט שאנחנו שותפים.

יואל רזבוזוב: חבר שלי, הטיסו את ההורים שלו לפה.

<אבי זיו: נכון, זה יקרה עוד פעם בפסח.

יואל רזבוזוב: יפה מאוד.

<אבי זיו: כשאתה לוקח את האנשים האלה ממש מהתחלה, ואחת הבעיות שאני חושב שכדאי שתכיר את זה, זה באמת הוואקום מרגע העלייה עד רגע השירות.

<אבי זיו: הפרק הזה הוא כרגע לא מטופל.

<אבי זיו: כשבא מישהו ממקום אחד, מחכה שנה לגיוס ולדעתי יש גם דיון ב-24 בפברואר על אורכי שירות, אבל הוא מחכה שנה לגיוס, הוא יכול ללכת לאיבוד כאן.

<אבי זיו: מה שאנחנו עושים, רוצים לקחת אותו מהרגע הראשון האפשרי כדי להתחיל לטפל בו.

<אבי זיו: לא תמיד, דרך אגב, אנחנו מקבלים את השמות ממשרדי הממשלה, אבל ברגע שאנחנו יודעים ואנחנו הולכים לכל האולפנים, לכל המסגרות הקיימות, יש כאלה מחבר העמים שפשוט לא הולכים לאולפן כי הם רוצים לעבוד בתקופה הזאת, אנחנו פשוט רודפים אחריהם.

<אבי זיו: מביאים אותם, מכינים אותם, נותנים להם את הכלים להצליח בשירות ומגייסים אותם כמה שיותר מהר.

<אבי זיו: אם אתה עושה את הרצף הזה מהעלייה עד השחרור, זה מה שהוא צריך, לא צריך יותר מדי.

<אבי זיו: זהו.

<זאב גרשינסקי: אתה מכיר את העבודה של ליזי בכל מה שקשור לעבודה עם מקצועות הרפואה.

<זאב גרשינסקי: העלינו את זה בוועדה מספר פעמים ודנו בזה, אבל באמת אנחנו רואים, שוב, אנחנו רואים את זה כשליחות אל מול המצב כרגע של הרפואה בישראל.

<זאב גרשינסקי: הולך להיות מחסור מאוד אקוטי, הן ברופאים והן במקצועות הרפואה האחרים ואנחנו יודעים שיש אצלנו במאגר הרבה מאוד אנשים שיכולים לתת מענה, אם רק נצליח את הבירוקרטיה קצת - - -

<ארז חלפון: ביריד האחרון שלנו בניו יורק, בנובמבר האחרון, הגיעו כ-100 רופאים.

<ארז חלפון: 100 רופאים הגיעו ליריד להתעניין בעלייה.

<ליזי מרטין: ועוד 100 ומשהו בעלי מקצועות רפואיים.

<ליזי מרטין: זאת אומרת אנחנו ממש מצליחים לזהות שיש תנועה כזאת של אנשים.

יואל רזבוזוב: אם יש ביקוש שהגיעו לשם ואנחנו יודעים שיש קבוצה ואנחנו רוצים להעלות 50 רופאים לדוגמה, 30 רופאים, אני חושב שמשרד הקליטה וכולם מוכנים לתת לזה, גם משרד הבריאות, אני חושב, יכולים לתת לזה איזה שהוא - - -

דב ליפמן: אני אגיד לך, אני שוחחתי עם שרת הבריאות, היא אמרה שאנחנו צריכים להיכנס לזה, והיא אמרה שהם צריכים תקנים מהאוצר.

<ליזי מרטין: בבתי החולים?

דב ליפמן: היא אמרה ברגע שזה יקרה אנחנו - - -

יואל רזבוזוב: זה מקצוע שיש לו ביקוש ויש דרישה למקצוע הזה, אז אנחנו כן נרצה, זה לא מיליארדים.

יואל רזבוזוב: כל רופא זה ברכה.

<ארז חלפון: כל רופא, גם מה חסכת עליו.

<ארז חלפון: ממשלת ארצות הברית שילמה על כל הכשרה שלו ואתה מקבל אותו בחינם.

יואל רזבוזוב: אני חושב שזה גם מבחינתנו נכון לשים ברגע שיש לנו מסמך עם שמות, עם תאריך שרוצים לעלות, לפני שהם רוצים לעלות, שתדעו לתת להם משהו.

יואל רזבוזוב: אנחנו נבוא למשרד האוצר, נלך ביחד, אני ואתה, ללפיד וגרמן, שרת הבריאות ושר האוצר, ואני לא מאמין שלא נוכל להוציא את זה.

<ליזי מרטין: יש תכנית כזאת נכון להיום, פעם בשנה, מברית המועצות לשעבר.

יואל רזבוזוב: אין בעיה.

יואל רזבוזוב: פשוט לא תמיד סומכים על כל ה - - - ברגע שבאים עם שמות קונקרטיים, אנחנו יודעים שיעלו לכאן 30 רופאים ואנחנו נדע להסביר את זה, אני ודב, אני לא מאמין שיגידו לנו לא.

יואל רזבוזוב: אני לא מאמין.

<ליזי מרטין: אני אגיד יותר מזה, וזה כן עלה במסגרת הוועדות, שחוץ מתכניות מאורגנות אנחנו עובדים בקרבה מאוד גדולה עם מנכ"ל משרד הבריאות, רוני גמזו, אנחנו יושבים איתו, כל נציגי העולים, ויש חסמים עדיין שעומדים בפני בעלי מקצועות רפואיים כשהם מנסים להגיע לפה.

<ליזי מרטין: וזה דבר, כל תכנית שניצור לא תפתור את הבעיה.

<ליזי מרטין: בגלל שהתעודה שלהם היא איקס ולא וואי, או בגלל שרוצים מהם עכשיו מבחן בעברית, מה שאז דיברנו.

יואל רזבוזוב: הם הבטיחו לשנות את הסיפור של המבחן, לדחוף אותו לסוף השנה.

יואל רזבוזוב: זה קרה?

<ליזי מרטין: לא.

יואל רזבוזוב: לא קרה?

<ליזי מרטין: אבל בינתיים בפועל לא ביקשו - - -

יואל רזבוזוב: צריך לקבל בפועל, כי דברים שמבטיחים, אני לא יכול לערוב שהם קורים.

<ליזי מרטין: היו הרבה דברים שקרו, אבל יש עוד הרבה עבודה.

יואל רזבוזוב: אם נצטרך לעשות עוד דיון בוועדה, אין בעיה, אני תמיד - - - אנחנו ננסה.

יואל רזבוזוב: אני פשוט יודע ש'נפש בנפש', דב, הוא מגיע אליי ואנחנו ישר - - -

<ארז חלפון: אבל חשוב שזה יהיה בוועדה, כי שניכם ביחד - - - הפקידים מושכים, לא רוצים.

<ליזי מרטין: ואחיות, זה הפרויקט.

יואל רזבוזוב: אני כן מקבל איזה משהו שאומרים שאנחנו רוצים לשמור פה על הרמה של הרפואה.

יואל רזבוזוב: יש חבר שלי שהיא כירופרקט בצרפת, פה הוא לא קיבל שום דבר כי לא הכירו.

יואל רזבוזוב: יש לפעמים פערים שאני לא יודע - - -

<זאב גרשינסקי: צריך לזכור שצפון אמריקה, הרופאים, כל מנהלי המחלקות פה בארץ למדו אצלם.

יואל רזבוזוב: כן, צריך פה לראות נקודתי.

יואל רזבוזוב: ברגע שזה נקודתי, אני לא חושב שמישהו יבוא לטעון - - -

<זאב גרשינסקי: אפשר להגיד מילה טובה על משרד הבריאות, בשבוע הבא, ביום שני הבא, אנחנו בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות, עורכים מבחן לרופאי שיניים בצפון אמריקה, את מבחן הרישוי הישראלי, 20 רופאי שיניים שמתכננים עלייה באים לעשות את המבחן הראשון.

<זאב גרשינסקי: שם.

יואל רזבוזוב: משרד הבריאות כן מתחיל, אני רואה איתותים של צעדים נכונים, גם מבחינת תרגום לעולים.

יואל רזבוזוב: זו דוגמה קטנה, אחות של סבתא שלי התלוננה על כאב, שאלתי אותה 'למה את לא הולכת לרופא?' היא אמרה 'יש לי תור', 'מתי התור?' אמרה 'עוד שלושה חודשים', אמרתי, 'מה, אני לא יכול לסדר לך רופא יותר מוקדם?

יואל רזבוזוב: ' אמרה, 'לא, אני צריכה את ההוא כי הוא מדבר רוסית'.

יואל רזבוזוב: אמרתי 'מה זה מדבר רוסית?' אמרה, 'איך אני אלך לישראלי?

יואל רזבוזוב: מה אני אסביר לו, איך הוא יבין אותי?

יואל רזבוזוב: ואני לא מבינה מה שהוא אומר'.

יואל רזבוזוב: אז משרד הבריאות הכניס פיילוט שהרופא יכול ללחוץ על טלפון ויש תרגום סימולטני מקצועי.

יואל רזבוזוב: אז אמרתי שדחוף צריך להכניס את הפרויקט הזה, לתת מענה ל - - - כי אנשים נפגעים מזה בלי לשים לב.

יואל רזבוזוב: זה אחד הדברים.

יואל רזבוזוב: אז משרד הבריאות כן פתוח, כן רוצה, אבל לפעמים צריך ללחוץ.

<ארז חלפון: חשוב לעשות ועדה כדי להביא את הדברים שלא נפתרו, זה חשוב מאוד.

<זאב גרשינסקי: פרויקט הדגל הגדול שלנו עכשיו זה באמת עולים לצפון, זה שיתוף פעולה עם קרן קימת לישראל.

<זאב גרשינסקי: אני אתן פה למישל, שהיא מנהלת התכנית 'עולים לצפון'.

<ארז חלפון: רק אני אגיד מילה אחת.

<ארז חלפון: בהמשך גם למדיניות הממשלה שביקשה מאיתנו החלטנו לבוא ובאמת לייעד עולים לנגב ולגליל כדי לחזק את מה שצריך בנגב ובגליל.

<ארז חלפון: באמת התחלנו עוד פעם לדבר, עוד פעם, אני בכוונה אומר, על משאבים.

<ארז חלפון: לצערי הרב, בסוף מי שנכנס איתנו כשותף העיקרי זה קרן קימת לישראל, שבאמת צריך לפרגן להם פה, הם לקחו את זה פה ועשו שינוי.

<ארז חלפון: הם תמיד אדמות, אדמות, אדמות, ובאו לקחו עכשיו שני היו"רים ואני חייב להחמיא להם - - -

דב ליפמן: עד כדי כך שכל דבר שאני מבקש מהם, הם אומרים 'האם זה בנגב?

דב ליפמן: '

<ארז חלפון: כן, באו קק"ל ונכנסו איתנו לפרויקט של נגב וגליל ותיכף מישל תגיד כמה מילים על הפרויקט, אבל אני יכול להגיד לך שמבחינת כמויות, אם כשהארגון התחיל ב-66 עולים שהיו מגיעים מכל ה-4,000 לנגב ולגליל, אנחנו את השנה הקודמת סיימנו ב-1,500 עולים מארצות הברית לנגב ולגליל.

<ארז חלפון: שתבין מה זה עושה.

<ארז חלפון: מעבר לזה שבאים נכנסים, משפחות, לנגב ולגליל, ילדים אמריקאים מסתובבים בבית הספר, שפה, תרבות, כל מיני דברים כאלה, זה דבר שמאוד חשוב.

<ארז חלפון: ראשי הרשויות התאהבו בקהל ובאמת נכנסים איתנו ויש לנו עכשיו יריד גדול ב-9 במרץ בניו יורק, שיש שם למעלה מעשרה ראשי רשויות שבאים להשתתף ביריד.

<ארז חלפון: פרויקט מדהים ואנחנו נכנסים כדי באמת לחזק - - -

יואל רזבוזוב: אתה יודע שישבתי עם קרן מיראז', הם אומרים שהם מחפשים לעזור לעולים בנגב ובגליל.

יואל רזבוזוב: זה מה שהם אמרו, הם מחפשים ויש להם משאבים.

יואל רזבוזוב: אז זה כבר משהו שאתם יכולים לעשות.

<ארז חלפון: אוקיי, זה יכול לעזור.

<ארז חלפון: מישל, כמה מילים על התכנית.

<מישל קפלן גרין: תודה.

<מישל קפלן גרין: אז כמו שציינתם באמת, מה שאנחנו עושים זה כמו שזאב אמר, אנחנו עובדים עם העולים ברצף של העלייה שלהם.

<מישל קפלן גרין: ברגע שהם מתעניינים, אפילו שמים איזה שהוא וי באינטרנט, או איזה שהיא פנייה אלינו שיש התעניינות או בצפון או בדרום, אנחנו מתקשרים אל העולים, אנחנו מדברים איתם גם בטלפון וגם בסקייפ, אנחנו עושים ישיבות פרטניות בחו"ל ואנחנו גם מביאים את העולים לסיורי גישוש, קבוצתית, שהם יכולים גם להתחבר עם אנשים באותה מסגרת תעסוקה, עם תושבי הארץ שהם גם עולים לשעבר או ישראלים, אנשים מבתי ספר, אנשי חינוך,אבל גם אנשים מהעיריות שיכולים להציג את העיר.

<מישל קפלן גרין: לפני שבוע היה לנו סיור גישוש וכמה עולים אמרו 'למה כל עיר רוצה לדבר איתנו?

<מישל קפלן גרין: למה ראש העיר מפנה את הזמן?

<מישל קפלן גרין: אנחנו אפילו לא תושבים, אנחנו לא תורמים, מה קורה כאן?

<מישל קפלן גרין: למה פותחים את הדלתות?

<מישל קפלן גרין: זה נשמע כאילו שזה מעולה בכל מקום, האם יש תחרות בין הערים?' כאילו זה שהם מביעים את הדעה, העולים מרגישים שיש איזה שהוא חום ואיזה שהיא פתיחות ורצון שהם יהיו בשיתוף פעולה עם העיר, עם התושבים, זה נותן להם את החיזוק שהם באמת יכולים לעלות לארץ, לצפון, הם כבר מרגישים שיש להם חברים וקשרים, גם בנושא החברתי, אבל גם בתעסוקה.

<מישל קפלן גרין: יש לנו רצף שאנחנו עובדים איתם גם אחרי שהם עולים.

<מישל קפלן גרין: זה אותו צוות שעובד איתם.

<מישל קפלן גרין: הרעיון זה שהם יכולים להתיישב במקום שמתאים להם.

<מישל קפלן גרין: אז כמו שאתם רואים במפה, אלה כמה מהמקומות שבאמת חזקים עם העלייה.

יואל רזבוזוב: אופקים זה - - -

<מישל קפלן גרין: מה שאנחנו לומדים מזה זה שלכל עולה יש את הרקע שלו.

<מישל קפלן גרין: יש אנשים שמחפשים עיר, יש אנשים שמחפשים יישוב, יש שמגדירים את עצמם דתיים ואלה שמגדירים את עצמם כחילוניים, אבל יש מספיק אנשים ויש מספיק משאבים לכוון אותם למקום שמתאים להם.

<מישל קפלן גרין: מזה אנחנו מביאים עלייה חזקה.

יואל רזבוזוב: לרהט אין ביקוש.

<מישל קפלן גרין: אבל אנחנו כן עובדים בערבה.

יואל רזבוזוב: תעסוקה אתם כן מצליחים למצוא להם?

יואל רזבוזוב: אלה מקומות קשים.

<מישל קפלן גרין: האמת היא שזו הייתה הפתעה בשבילנו, כי חשבנו שזה יהיה אחד מהמחסומים הכי קשים.

<מישל קפלן גרין: עם ההצלחה של העלייה, שהם לא ייקלטו טוב, בגלל שאפילו אם יהיה להם רצון טוב לעלות, אם הם לא ימצאו עבודה אז מה עשינו.

<מישל קפלן גרין: מסתבר שזה לוקח אותו טווח זמן לעולה למצוא עבודה בצפון ובדרום כמו המרכז.

<מישל קפלן גרין: זה מעניין מאוד.

<מישל קפלן גרין: רק למדנו את זה.

<ארז חלפון: צריך לוודא מה המשפחה, זה הכול בפינצטה, זה לקחת עולה, להביא אותו לעבודה, זה לבדוק, לראות את המיפוי מה יש בצפון, מה יש - - -

יואל רזבוזוב: אני אומר שמי שרוצה לעבוד מוצא עבודה.

<מישל קפלן גרין: נכון, בסופו של דבר זה העניין.

<מישל קפלן גרין: אבל אם נדבר על רופאים, כמובן בפריפריה המצב אפילו יותר חמור, אז אנחנו ממש מעודדים את העולים.

<מישל קפלן גרין: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה פר עולה, פר רופא, לפני שהם עולים אנחנו מדברים עם כל בית חולים, האם אתם חושבים שיש מקום שנפתח, האם תהיה משרה, האם תהיה משרה חלקית, מתי אתם חושבים שתהיה משרה.

<מישל קפלן גרין: לפעמים הם יודעים שנתיים מראש שתהיה משרה שמתפנה.

<מישל קפלן גרין: אז אנחנו כבר יכולים לעבוד עם העולה.

יואל רזבוזוב: המשרה, קודם כל, איך שאני מבין, צריך מימון של משרד הקליטה לתקן, נכון?

<מישל קפלן גרין: כן.

יואל רזבוזוב: כדי שיעשו את הסטאז' והמדינה תממן את זה.

יואל רזבוזוב: פה נמצאת הבעיה.

יואל רזבוזוב: בית החולים ישמח לקלוט, ברגע שיהיה לו את התקן.

<מישל קפלן גרין: אבל אנחנו רוצים גם את התקן לסטאז' אבל גם תקן שאחר כך הם יכולים לעבוד.

<ליזי מרטין: לפעמים זה עובד הפוך, נגיד יש לנו - - -

יואל רזבוזוב: רגע, אני רוצה להבין.

יואל רזבוזוב: יש פה מצב במדינה שיש ביקוש, אבל המדינה גם לא יודעת לתת תקנים לאותו ביקוש.

<ליזי מרטין: לא, לפעמים אנחנו פוגשים מנהלי בתי חולים עם ראש גדול, למשל יש לנו מישהו בצפון, אורתופד מהרמה הגבוהה ביותר שיש בארצות הברית, שעלה לנהריה ונכנס לבית החולים בנהריה ופתח שם מחלקה שלא הייתה קודם.

<ליזי מרטין: אז אפשר גם להסתכל על זה הפוך.

יואל רזבוזוב: רופא של הוקי קרח?

<ליזי מרטין: כן, הוא גם בנהריה.

יואל רזבוזוב: מישהו דיבר איתי על איזה רופא שהוא היחיד בארץ שמתמחה בפציעות ספורט, או משהו כזה.

<ליזי מרטין: נכון.

<ליזי מרטין: אבל למשל בשבוע שעבר הייתה לנו פגישה עם סמנכ"ל סורוקה, תכנית של הדרום.

<ליזי מרטין: ישבנו איתם והם אמרו לנו 'אנחנו מכירים את הפעילות שלכם, בואו נעשה משהו ביחד', והם אמרו 'רק תביאו לנו את הרופאים, אנחנו נמצא, כי אנחנו מכירים את הרופאים שאתם מביאים'.

<ליזי מרטין: אז אנחנו מתחילים גם לעבוד איתם בשיתוךף פעולה.

<ליזי מרטין: זאת אומרת שזה יכול לעבוד בכל הכיוונים.

<מישל קפלן גרין: זה באמת מה שחשוב, שיתוף הפעולה.

דב ליפמן: עכשיו יש תכנית להפוך את באר שבע למרכז היי טק, עכשיו הם מתכננים - - - אז אולי גם יש אפשרות לעודד אנשי היי טק להגיע לשם.

<זאב גרשינסקי: כן, יש משהו כזה.

<זאב גרשינסקי: אני רוצה להמשיך הלאה כדי שנספיק גם את הסיור.

<זאב גרשינסקי: אתם יכולים לראות שאנחנו מביאים מכל הזרמים בארצות הברית ומכל המקצועות.

<זאב גרשינסקי: זה, לצורך העניין, היקף הפעילות טרום עלייה, חודש לדוגמה, חודש של פעילויות שלנו וצריך לזכור שאין לנו שליחים שם.

<זאב גרשינסקי: ל'נפש בנפש' אין שליחים בצפון אמריקה, כל מי שאתה תראה במשרד פה נוסע לשם לפי הצורך כי אנחנו מאמינים בלהראות לאנשים שם 'חברים, תראו אותנו', וכולם פה עולים חדשים, 'תראו אותנו, אנחנו הצלחנו, גם אתם יכולים'.

<ארז חלפון: וחוץ מזה עלויות.

<ארז חלפון: אם אתה צריך לממן שליחים עם בתים, ביטוחים, ילדים, בתי ספר, כל התקציב נגמר לך רק על עלויות של שכר.

יואל רזבוזוב: על איזה תקציב אתם יושבים?

<ארז חלפון: תיכף נגיע לתקציב, אבל אתה יכול - - -

<זאב גרשינסקי: אתה יכול לראות בדיוק, יש פה שני שקפים חשובים.

<זאב גרשינסקי: קודם כל תראה את זה, סך הכול תקציב הארגון ב-2013 היה 57, וזה בהשתתפות של משרד הקליטה, 23%.

יואל רזבוזוב: רק משרד הקליטה וסוכנות?

<ארז חלפון: הסוכנות מממנת לנו חלק מהטיסות, מהמרכיב שהם מחויבים לממשלה לטיסות, וגם זה, בעקבות ירידה בתרומות אנחנו לקחנו את הטיסות עלינו ומקבלים סכום וכל שנה רבים עם הסוכנות, כי גם עם המינימום קשה להם והם לא יכולים לממן, אז אנחנו לוקחים את זה גם עלינו.

<ארז חלפון: שלא לדבר על הטיסות הקבוצתיות, מה שהם גורמים לעולים כשהם באים בבת אחת, שזה גם אנחנו לוקחים על עצמנו לבד.

<ארז חלפון: אבל אתה יכול לראות את הסכומים, אתה יכול לראות בשקף, תיכף נעבור לשקף הזה - - - אתה יודע מה?

<ארז חלפון: תתחיל בזה.

<זאב גרשינסקי: זה סך הכול העלות של הפרויקט.

<זאב גרשינסקי: מאז שהארגון קם ועד היום, סך הכול העלות של הפרויקט 100 מיליון דולר.

<זאב גרשינסקי: משהארגון קם ועד היום.

<זאב גרשינסקי: התרומה, לקחנו את ברייטמן אלמגור שיעשו מחקר לגבי התרומה של העולים למשק הישראלי.

<זאב גרשינסקי: עוד מעט נפרסם אותו ונוציא אותו לתקשורת, כרגע זה לעיניך בלבד, רואים שהתמורה זה מיליארד ו-600 מיליון שקל.

<זאב גרשינסקי: מה הם תורמים למשק הישראלי.

<זאב גרשינסקי: זו תשובה של 420%.

<זאב גרשינסקי: כל שנה אנחנו במלחמות עם הממשלה.

<זאב גרשינסקי: אנחנו חושבים מה שכל אדם רגיל שנכנס לפה, איך בכזה פרויקט הממשלה לא משתתפת במלא.

<זאב גרשינסקי: מה זה, העולים באים אליי הביתה, אליו הביתה, אליך הביתה, אלה עולים שמגיעים ומוסיפים לכלכלת ישראל.

<זאב גרשינסקי: גם את ה-50% שהיום מינימום בפרויקט מאטצ'ינג שאתה זרוע של הממשלה, הממשלה שמה 50 מול 50, אנחנו היינו צריכים ללכת לשטייניץ, שהיה שר האוצר הקודם, וכשהיינו אצלו בפגישה אמרתי לו 'תשמע, גם אם אתה נגד עולים ואתה לא רוצה עולים, במקום להשקיע באגרות חוב של היום תפוחי בבונדס או של יהושע מצא בבונדס, תשקיע בעולים החדשים, כי אתה מקבל את אותה תמורה.

<זאב גרשינסקי: גם אם אתה לא ציוני, אתה עכשיו מחפש איך אתה מכניס למשק'.

<זאב גרשינסקי: והוא ראה ובאמת בא והסתכל והוסיפו.

<זאב גרשינסקי: כי ככל שמוסיפים תקציב אנחנו יכולים להביא יותר עולים ויכולים להתמודד.

יואל רזבוזוב: השאלה, הם יגידו גם המדינה שמה, סל קליטה והכול, זה לא רק התקציב הזה, זה תקציב נפרד, אז אתה מגיע לסכומים - - - לי אין ספק, אני עכשיו נאמתי בכנס באשדוד, שהתרומה של העולים לטובת הכלכלה, אין פה בכלל מה להתווכח, אני מנסה להסביר את זה, אנשים לא מבינים את זה - - -

<ארז חלפון: אבל בוא נפרוט את זה.

<ארז חלפון: אם אתה אומר המדינה שמה, בוא נפרוט את זה רגע.

<ארז חלפון: לצורך העניין משרד הקליטה.

<ארז חלפון: קודם כל סל קליטה, אתה יודע, לא התעדכן עשר שנים, היום הוא לא מספיק להם, הם באים לפה לחודש והם גומרים אותו.

<ארז חלפון: כולם באים אלינו, גם האמריקאים, גם הצרפתים, כולם באים לקבל.

<ארז חלפון: גם החיילים הבודדים, כשהתקציב נגמר באמצע שנה, באים לפה, הוא נתקע, הוא לא יכול לשלם שכר דירה וכאלה.

<ארז חלפון: היום תקציבו של משרד הקליטה, אתה בטח יודע, עומד על מיליארד ו-400 מיליוני ₪.

<ארז חלפון: כל התקציב של משרד הקליטה, מיליארד ו-200, זה תקציב קשיח, יש לו הוצאות קבועות שמתבססות לכל משרד הקליטה בארץ.

<ארז חלפון: יש לו בסביבות 150 מיליון שקל שהוא יכול לעשות תקציב גמיש.

<ארז חלפון: זה כמובן לא מספיק לשום דבר והוא לא יכול לעשות עם זה כלום.

<ארז חלפון: כל עידוד העלייה היום לישראל, מצפון אמריקה, מתבצע על ידי 'נפש בנפש'.

<ארז חלפון: זאת אומרת למשרד הקליטה יש את סל הקליטה, שהוא בתקציב הקשיח שלו, אבל ללא סיוע לעולים שהם מקבלים מכל מה שהצגנו לך פה, מהמענקים הכספיים שגורמים להם פשוט פה לשרוד, הם לא מצליחים לשרוד פה עם העלויות, זה היום למכור בית באמריקה, המחירים שם ירדו ופה המחירים עלו.

<ארז חלפון: זה בדיוק עידוד העלייה.

<ארז חלפון: זאת אומרת זה שהמדינה שמה סל קליטה זה הבסיס, אבל עדיין צריך לעודד אותם וצריך לגרום להם לבוא לפה.

<ארז חלפון: עכשיו, אם תוריד את מספר העולים תפגע במשק, כי פחות מהם יבואו, יביאו לפה את כל הידע וכל הדברים האלה, ועובדה שהם הסכימו כשהם ראו את זה.

<ארז חלפון: היום כל מה שאנחנו עושים בעידוד העלייה, לצערי הרב, מכמעט 50% שהיינו בשנים הטובות, ירדנו היום ל-23% מימון של המדינה.

<ארז חלפון: כל עולה, מה לעשות, הוא צריך לקבל את המעטפת, אם הוא לא יקבל את המעטפת, דב מכיר אותה, כי הוא עולה מארצות הברית, אבל אם הוא לא יקבל את המעטפת שהוא זקוק לה הוא לא יוכל להגיע לפה.

<ארז חלפון: עובדה, אנחנו מדברים, סתם לדוגמה, כי תמיד שאלו אותי האמריקאים על בני הקהילה האתיופית.

<ארז חלפון: היום כל מי שמגיע מאתיופיה מקבל צ'ק של 700,000-800,000 נטו לרכישת דירה.

<ארז חלפון: שזה לא מקבל האמריקאי.

יואל רזבוזוב: אף אחד לא מקבל.

<ארז חלפון: אני אומר פרופורציות.

<ארז חלפון: אז אני אומר שברור שאי אפשר לתת והממשלה החליטה, זה בסדר גמור, אבל אני אומר לסייע לנו לבוא ולתת לעולים החדשים, שזה כסף קטן, מה זה?

<ארז חלפון: זה כסף קטן.

<ארז חלפון: בשנה האחרונה, שתבין לאיזה מצב הגענו, משרד הקליטה לא קיבל, להחלטת הממשלה, זה תקציב שמופיע ומעוגן בהחלטת ממשלה, השנה הזאת זאת השנה הראשונה שהוא לא קיבל תגבור ממשרד האוצר, כי תמיד התקנה לא מספיק בה הכסף.

<ארז חלפון: הוא לא קיבל תגבור, התגבור אגב הוא 5-6 מיליון שקל, וברגע שאנחנו הגענו ל-3,000 עולים לא קיבלנו כסף מהממשלה.

<ארז חלפון: זאת אומרת 1,000 עולים השנה, לא קיבלנו את התמיכה מהמדינה, בגלל שלא היה כסף בתקנה.

<ארז חלפון: זה דבר חמור מאוד.

<ארז חלפון: היינו במשרד הקליטה והם בוכים והלכו לאוצר והם יודעים שזה לא בסדר, אבל עוד 1,000 עולים, לא מספיק ה-75% שנפל עלינו, גם ה-25% של המדינה שבנינו שנקבל, לא קיבלנו השנה.

<זאב גרשינסקי: יאיר לפיד מחפש כל הזמן מנועי צמיחה.

<זאב גרשינסקי: פשוט, זה מנוע צמיחה.

יואל רזבוזוב: יש לנו דיון בתרומת עולים לכלכלה, נכון?

<דנה גורדון שושני: במאי.

יואל רזבוזוב: ביום העולים.

יואל רזבוזוב: אני רוצה להביא את שר האוצר לשם, כדי שיבוא וישמע גם - - -

<יהושע פס: אנחנו יכולים להכניס את ההשקעה של המדינה, לראות את התוצאות - - -

יואל רזבוזוב: אתם צריכים להמחיש לו את הנתונים האלה.

יואל רזבוזוב: גם שרת הקליטה, יש לה מה להגיד והיא רוצה להראות, כי כמובן היא רוצה כסף למשרד הקליטה.

יואל רזבוזוב: אני מעדיף לתת את ישירות לאנשים שאנחנו סומכים עליהם שהם עושים את העבודה.

יואל רזבוזוב: פה אני יודע שעושים את העבודה, אני רואה.

<ארז חלפון: אני חושב שעדיף להפריד.

<ארז חלפון: כי משרד הקליטה, תבוא השרה, יש לה צרכים משלה, זה משהו אחר, זה מדינה.

יואל רזבוזוב: בסדר, אבל יאיר, בוא נגיד ככה, הוא מבין את העניין, הוא יראה - - -

<ארז חלפון: אני אתן לך רק דוגמה קטנה.

<ארז חלפון: חלילה בלי לפגוע באף אחד.

<ארז חלפון: אנחנו, בעבר, חצי מהתמיכה שקיבלנו מהמדינה העברנו ישירות לעולה כמענק.

<ארז חלפון: סתם דוגמה, קיבלנו 1,800 דולר לעולה, לקחנו 1,000 דולר ונתנו לעולה, כי אז באנו לתורם, אמרנו, 'הנה, המדינה נותנת 1,000 דולר לעולה, בוא תיתן עוד 3,000', והם באמת נתנו, 3,000, 4,000, 5,000 דולר לעולה.

<ארז חלפון: באה המדינה בצעד, לא משנה מי, אמרו 'לא, אל תיתן לעולה מענק, זה לא בסדר שהוא מקבל את המענק הכספי', הורידו את המענקים.

<ארז חלפון: שתבין, אומרים לנו, ממה שאנחנו מקבלים מהמדינה שאנחנו רוצים לתת לעולה, אל תיתן לעולה.

<ארז חלפון: תבין את האבסורדים ואיזה מאבקים היו לנו על הדברים האלה.

<ארז חלפון: כי רצינו שיגיע לעולה, שייתן יותר לעולה.

<ארז חלפון: כל מיני דברים שהם פשוט אבסורד.

<ארז חלפון: וזה מה שקרה לצערי הרב בשלוש השנים האחרונות, גם נגיסה בתקציב, גם פגיעה במה שאנחנו עושים לעידוד עלייה, בגלל כל מיני דברים.

<ארז חלפון: אני מזכיר לך, תקציב משרד הקליטה, מיליארד ו-350 מיליוני שקלים, כאשר כל התקציב של הנושא של ארגוני עלייה, מה ש'נפש בנפש' מקבל, הוא בכלל תקציב חיצוני שעבר בהחלטת ממשלה במשרד ראש הממשלה.

<ארז חלפון: לכן זה גרושים שיכולים לגרום למנוע צמיחה למשק, כי יש לנו מחקר, אנחנו באנו עם מחקר, ראינו, קיבלו, כל שנה קיבלנו את התגבור, משרד האוצר נתן למשרד הקליטה, השנה הזאת זו השנה הראשונה שהם לא קיבלו תגבור.

<ארז חלפון: חשובה לנו העזרה שלכם.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, הכי נכון לעשות את זה בדיון בוועדה, כששר האוצר משתתף בה, שהוא יראה את הנתונים.

יואל רזבוזוב: משרד הקליטה, אני מבין שהמשרד צריך כסף, כי יש הרבה פעילויות גם בו, גם הארגונים.

יואל רזבוזוב: פשוט להציג, להמחיש.

יואל רזבוזוב: לא ניתן לכולם להמחיש, אבל אתם, המשרד, אולי עוד מישהו אחד ואז להראות את הנתונים בפועל.

<ארז חלפון: בסדר גמור.

<זאב גרשינסקי: בוא נצא לסיור קצר, לראות מהעבודה שלנו.

<זאב גרשינסקי: (במהלך הסיור)

<יהושע: - - - מ-3 עד 12 בלילה ונותן מענה לאנשים שמתקשרים אלינו, ששולחים לנו מיילים, שמתעניינים בעלייה.

<יהושע: אתה יכול לראות פה במסך מאיפה אנשים פונים אלינו והורידו את שאלון הבקשה לעלייה.

<יהושע: אתה יכול לראות סן פרנסיסקו, ניו ג'רזי, פלורידה, צפון קרוליינה, כל רחבי ארצות הברית וקנדה.

<יהושע: אתה יכול לראות שמכל רחבי ארצות הברית.

<יהושע: ב-2014 אנחנו מדברים כבר על 504.

<יהושע: רק בחודש וחצי האחרונים, 504 בתי אב שסיימו את השאלון והם כבר מוכנים לעלות.

<יהושע: ב-2013 סך הכול היו לנו 3,200, בתקופה הנתונה היום, לעומת שנה שעברה אנחנו כבר רואים גידול של עשרות אחוזים בפניות לעלייה, מה שנותן לנו תקווה מאוד טובה לגבי השנה.

<ארז חלפון: זה חשוב שתבין, זה המרכז.

<ארז חלפון: זאת אומרת כל היום יהודי מארצות הברית שרוצה להתקשר, הוא לא מתקשר למשרד ממשלתי, אף אחד לא יבין, הוא מתקשר לפה, 'מה קורה?

<ארז חלפון: תגיד לי, אני שוקל לבוא לתל אביב, לרעננה', מה מחיר דירה, מה זה שכר דירה, מה אני מקבל אם אני בא.

<ארז חלפון: כל מיני שאלות קטנות.

<ארז חלפון: זה מוקד משעה 3 עד 12 בלילה.

<ארז חלפון: יש פה את יהושע, הוא מנהל מוקד והוא מנהל את זה, נותנים את כל התשובות ומתחילים כבר את הקשר.

<ארז חלפון: ככה אתה מתחיל את הקשר, זה חלק מעידוד עלייה וזה המרכז שלהם, כולם מתקשרים לפה.

<ארז חלפון: זה המוקד אגב שמקבל גם טלפונים של חיילים בודדים.

<ארז חלפון: המוקד של החיילים הבודדים היה פה, אבל הורדנו אותו לתל אביב, כי קשה היה לחיילים להגיע.

<ארז חלפון: כל הפניות מגיעות, נשלחות לשליחים, בודקים, חוזרים עם תשובות על כל שאלה.

<ארז חלפון: כך מתחיל האמון, כך מתחיל הכול.

<ארז חלפון: זה נותן להם מוקד פתוח, משהם מתעוררים, מ-3 עד 12 בלילה.

<יהושע: בעצם פה יושבים כל יועצי העלייה שלנו שמתקשרים עם העולים ובונים להם את תכנית הקליטה שלהם, לפי דמוגרפיה, לפי גיאוגרפיה.

<יהושע: נעלה למעלה.

<יהושע: אני רוצה לעלות למעלה להראות את הטכנולוגיה.

<יהושע: פה אנחנו מרכזים את כל הפניות אלינו, את שאלוני העלייה.

<יהושע: כמה דברים שאנחנו עושים מבחינת טכנולוגיה.

<יהושע: כל עולה שמגיע וממלא שאלון מקבל דף, פורטל אישי באינטרנט, שבו הוא יכול לראות את כל המסמכים שבעצם הוא צריך לתת, או לנו, או לסוכנות היהודית, או למשרד הפנים.

<יהושע: בעצם יש לו דף פורטל אישי שהוא יודע בכל רגע נתון איפה הוא עומד מבחינת התהליך, מה חסר, מה הוא עוד צריך וכו'.

<יהושע: זה ברמה הזאת.

<יהושע: אנחנו יכולים לעדכן את זה והוא יכול לעדכן אותנו ואנחנו עובדים על CRM מאוד משוכלל.

<יהושע: יש לנו 60,000 רשומות של אנשים שמתעניינים בעלייה.

<יהושע: יש עם מה לעבוד, רק צריך לדאוג לעידוד אמיתי של העולים האלה.

<יהושע: דיברנו על הטיסות.

<יהושע: זה למשל, לצורך העניין, עולה שהגיעה בשבוע שעבר.

<יהושע: היא הגיעה איתנו בטיסת העלייה.

<יהושע: מה שאנחנו עושים בטיסה עצמה, לא אנחנו, משרד הפנים בטיסה, כבר יש טופס בקשה לתעודת זהות.

<יהושע: הכול כבר מוזן, לא צריך כלום.

<יהושע: הוא חותם.

<יהושע: הוא רק בא, הוא חותם, אחד, שניים, שלושה טפסים, ואם הוא רוצה לשנות את השם, גם את זה אנחנו עושים.

<יהושע: אנחנו שולחים לו מראש, 'האם תרצה לשנות את השם?' 'היום קוראים לך מייקל, מה תרצה להיות בישראל?

<יהושע: ' סידרנו לו פה מקלדת עברית, תגיד לנו פה, כבר יופיע, שינית את השם, און ליין, הכול מסודר.

<יהושע: בלי יותר מדי בירוקרטיה, בלי לחשוב יותר מדי.

<יהושע: אני רוצה להראות לך ב-CRM, מבחינת אינטראקציה.

<יהושע: דיברנו על הליווי ההוליסטי, שמתחיל משלב טרום העלייה ועד סוף העלייה.

<יהושע: זאת למשל משפחה שעלתה, מתי?

<אילנה: הם עלו ב-2011.

<יהושע: תראה כמה שיחות טלפון, כמה מיילים.

<יהושע: כל האינטראקציה שאנחנו עושים עם המשפחה, לפני, אחרי.

יואל רזבוזוב: זה הרבה עבודה.

יואל רזבוזוב: כל משפחה, כמה שאלות.

<יהושע: אבל גם אחרי.

<יהושע: אתה יכול לראות פה אינטראקציות בלי סוף.

<יהושע: אנחנו שומרים כל אינטראקציה, כל מייל, כל שיחת טלפון.

דב ליפמן: הם גם מתקשרים אפילו אם הכול בסדר.

דב ליפמן: אני קיבלתי, הייתה לי עבודה, הייתה לנו דירה והם התקשרו, 'הכול בסדר?

דב ליפמן: אתם צריכים משהו?

דב ליפמן: '

<יהושע פס: כן, אם מישהו מתלונן, 'הייתה לי שיחה עם מישהו, הם לא אמרו לי', אני רואה על המסך שלי כמה שיחות על הנושא הזה.

<זאב גרשינסקי: דיברנו על הממד של התעסוקה, הממד אולי הכי קריטי בהשתלבות של העולים בישראל.

<זאב גרשינסקי: עדינה ממחלקת התעסוקה תסביר איך הם עובדים.

<עדינה שוורץ: דווקא שמעתי אותך בכנס בשבוע שעבר.

<עדינה שוורץ: אז המנטרה שלנו במחלקת התעסוקה זה מי שמכין בערב שבת אוכל בשבת.

<עדינה שוורץ: אז אנחנו מנסים, למיטב יכולתנו, לסייע לעולים בדרך להבין מה הם צריכים לעשות כדי למצוא עבודה פה בארץ שמתאימה למקצוע שלהם, בכל מיני דרכים.

<עדינה שוורץ: קודם כל לעזור להם לבנות תשתית חברתית ועסקית ומקצועית, שנית להבין אם יש איזה שהוא תהליך רישוי שהם צריכים לעשות, שלישית להתחבר לאנשים דרך לינקטן ודרך כל מיני קשרים שיש לנו בתוך 'נפש בנפש', זה אומר אנשים שכבר עלו ארצה ב-15 השנים האחרונות ויש להם את כל הניסיון במקצוע וכך הם יכולים לעזור לעולים להבין איך להכין את מה שצריך לקראת העלייה.

<זאב גרשינסקי: כמעט בכל מקצוע יש לנו אנשים שמייעצים לעולים עתידיים.

<זאב גרשינסקי: זאת אומרת אם יש לנו עולה שירצה להיות חבר כנסת אפשר לחבר אותו לדב ודב יקבל ממנו טלפון, 'מה אני צריך לעשות כדי להיות -'.

יואל רזבוזוב: הוא הראשון?

יואל רזבוזוב: נקווה שיהיו עוד.

<עדינה שוורץ: יש לנו מנכ"לים בהיי טק ויש לנו נגרים, יש לנו אנשים שעובדים בחשמל ויש אנשים שהם רופאים.

<עדינה שוורץ: אז יש מכל התחומים אפשרות לעזור להם להכין את עצמם לקראת העלייה, שהם יגיעו לפה, אני תמיד אומרת שהם כבר רצים, כשהם יוצאים מן המטוס הם יודעים בדיוק מה לעשות ולא להתחיל לחפש כשמגיעים, 'מה אני עושה פה בארץ'.

<זאב גרשינסקי: איך אנחנו עושים את ההשמה עצמה, עם החברות.

<עדינה שוורץ: כן.

<עדינה שוורץ: אז קודם כל אנחנו מנסים להעצים אותם, כדי שהם יידעו מה לעשות.

<עדינה שוורץ: במקביל אנחנו מקבלים מהם את קורות החיים ואנחנו בקשר עם יותר מ-2,000 חברות פה בארץ ומנסים לתאם אחד עם השני.

<עדינה שוורץ: החברות שולחות אלינו כל מיני משרות שמתאימות במיוחד לעולים דוברי אנגלית וכו', וגם בכל מיני תחומים, ואנחנו שולחים את הקורות חיים, מנסים לעשות את החיבור בין העולה לבין החברה.

<עדינה שוורץ: ומצליחים בגדול.

<עדינה שוורץ: וגם יש לנו קבוצת לינקטן עם כל מיני ג'ובים ופייסבוק וכו', כדי שהם יוכלו להגיע אלינו בכל מיני דרכים.

<זאב גרשינסקי: תודה, עדינה.

יואל רזבוזוב: - - - אני גם אעשה את החיבורים בנושא התעסוקתי, כמו שאמרתי, אני כבר עובד על זה, כי גם במסע פגשתי, גם אתכם, שנכוון, כי יש ביקוש, יש דרישה, לפחות אני יודע בכמה מקומות למהנדסים.

<ארז חלפון: לחבר אותם.

יואל רזבוזוב: כי גם לעולים זה יותר מתאים, כי הצברים המהנדסים מחפשים כבר משרות בהרבה יותר כסף והוא אומר שהמדינה לא יודעת לשלם סכומים כמו שמשלמים בחברות היי טק.

יואל רזבוזוב: אני חושב שדווקא לעולים להתחיל את בסיס בחברות ממשלתיות זה בסדר.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.