ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 161, 2014-03-10 09:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: אני פותח את ישיבת ולעדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: על סדר היום צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירות מטבע למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ג-2013.

דוד רותם: לפי בקשתי היועץ המשפטי נפגש גם עם אנשי משרד המשפטים ומשרד האוצר והגיע לנוסחים מסוימים.

דוד רותם: אלעזר, בבקשה.

הלשכה המשפטית: מכיוון שבדיונים הקודמים אנחנו בעצם קראנו את שלושת הסעיפים הראשונים, לא נקרא אותם עכשיו שוב אבל אני כן אעבור על השינויים והתיקונים שעשינו בשלושת הסעיפים האלה ומשם נמשיך אחרי כן, מסעיף 4.

הלשכה המשפטית: בסעיף 1, בהגדרה של הרשימה הוספנו את הנקודה שקישור לרשימה של ארגוני הטרור תופיע באתר האינטרנט של הממונה.

הלשכה המשפטית: הוא יפרסם קישור לרשימה של משרד הביטחון באתר שלו וזה דבר שיקל על הנש"מים למצוא את הרשימה הזאת.

הלשכה המשפטית: התיקונים הבאים שנעשו היו בנושא החשוב של ההגדרה של מי הוא מקבל שירות קבוע וכאן אני רוצה להסביר את המתווה והתיקונים שעשינו.

הלשכה המשפטית: אני אקח קודם צעד אחד אחורה ואומר שחלק מהמתווה של הצו – שוב, לבקשת היושב ראש – איזושהי הסכמה שבה מקבל שירות קבוע יהיה במצב שהוא בעצם דומה ללקוח של בנק.

הלשכה המשפטית: מצד אחד אמרנו שללקוח של בנק יש שני אלמנטים, אלמנט של תיעוד ואלמנט של זיהוי.

הלשכה המשפטית: כדי ליצור הקבלה לזה אצל נותני שירותי מטבע, דאגנו שיהיו שני הדברים האלה.

הלשכה המשפטית: צד אחד של התיעוד, לא בסעיף הזה אלא בסעיף מאוחר יותר, בסעיף 13, לגבי כל מקבל שירות קבוע ויצטרכו לשמור רישומים של כל הפעולות של אותו מקבל שירות קבוע.

הלשכה המשפטית: כאן יש את אלמנט התיעוד.

הלשכה המשפטית: אלמנט הזיהוי הוא האלמנט של הכר את הלקוח.

הלשכה המשפטית: כך מקבל שירות קבוע שגם כל הפעולות שלו נרשמות באותו מאגר וגם עובר הליך של הכרת הלקוח, הוא בעצם כמו לקוח של בנק.

הלשכה המשפטית: המשמעות היא משמעות של הקלות, דהיינו שלא על כל פעולה יצטרכו לעשות רישום פרטי זיהוי, לא על כל פעולה יצטרכו הצהרת נהנה וכולי.

הלשכה המשפטית: אנחנו נראה את זה אחר כך בסעיפים.

הלשכה המשפטית: מי מקבל שירות קבוע.

הלשכה המשפטית: כאן הגדרנו כמה וכמה גורמים.

הלשכה המשפטית: קודם כל, משרד האוצר קבע את הסף של מאתיים אלף שקלים כסף שמעבר אליו מי שעושה את הפעולות, הוא נחשב כמקבל שירות קבוע.

הלשכה המשפטית: הסף של מאתיים אלף שקלים בעצם בא לידי ביטוי בכמה מופעים.

הלשכה המשפטית: קודם כל, בעקבות הערות של נש"מים שנשמעו כאן בדיון, אחת החלופות היא שאדם, אפילו אם הוא עושה פעולה אחת, הוא בא לבצע פעולה מעל מאתיים אלף שקלים, זה ייחשב כפעולה של מישהו שמקבל שירות קבוע והוא יצטרך לעבור את הכר את הלקוח וכולי.

הלשכה המשפטית: מאתיים אלף שקלים, יבוא גם במופע של סכומים מצטברים.

הלשכה המשפטית: זאת אומרת, אם היו מספר פעולות שקדמו לפעולה הנוכחית, שחצו את מאתיים אלף השקלים, או שהפעולה הנוכחית שאותה הוא עושה היא חוצה את הרף של מאתיים אלף שקלים, גם כאן הלקוח ייחשב כמקבל שירות קבוע ויצטרך לעבור את ההליך של הכרת הלקוח.

הלשכה המשפטית: אפשרות שלישית היא שמקבל השירות מבקש מהנש"מ להיות מקבל שירות קבוע.

הלשכה המשפטית: הוא מבקש להיות לקוח קבוע.

הלשכה המשפטית: האפשרות הרביעית היא שנותן שירותי מטבע עצמו מעוניין בצורה וולנטרית להגדיר את הלקוח שלו כמקבל שירות קבוע.

הלשכה המשפטית: לפעמים עובדים עם מישהו בצורה קבועה למרות שהוא לא מגיע לסכומים האלה של מאתיים אלף שקלים, גם לא במצטבר, ובכל זאת נותן שירותי המטבע מעדיף מהצד שלו, בגלל שהוא עובד אתו קבוע, להגדיר אותו כמקבל שירות קבוע.

הלשכה המשפטית: האפשרות החמישית היא כל מי שמקבל שירות לפי סעיף 11(ג)(א)(6), שבעצם מדבר על כל הגורמים שמקבלים שירותי סליקה וניכיון בתחום כרטיסי האשראי.

הלשכה המשפטית: בנוסח המקורי של הצו היה סעיף שקבע כל מיני הוראות ספציפיות לגבי אותם גורמים, אותם לקוחות, והמסקנה הייתה שצריך להעביר אותם להיות מקבלי שירות קבוע באופן קטיגורי כיוון שטיב היחסים בין החברות שמספקות את האשראי לבין העסקים הוא טיב יחסים כזה שהוא טיב קבוע.

הלשכה המשפטית: הסליקה הזאת נעשית בצורה קבועה ולכן ראוי שהם יהיו מקבלי שירות קבוע על צד החומרה שבדבר ועל הצדדים המקלים שבדבר.

הלשכה המשפטית: פסקה (6) שהוספנו היא פסקה שנועדה להקל ואני אסביר למה הכוונה.

הלשכה המשפטית: מכיוון שתאגיד לא מבצע פעולות בעצמו, תאגיד הוא ישות משפטית מופשטת, הוא מבצע פעולות באמצעות שליחים, באמצעות אורגנים, כדי לא להגיע למצב שבו מקבל השירות הקבוע שהוא תאגיד מקבל הקלות מסוימות אבל בעצם כאשר באים לפרוט את זה לפרוטות וליישם את זה בשטח התאגיד שולח עובד כזה או עובד אחר לנותן שירותי המטבע ובעצם, בגלל שאותו שליח נחשב כמבקש שירות – הוא לא מקבל השירות כי מקבל השירות הוא התאגיד – כדי לא ליצור מצב שבו כל ההקלות שרצינו לתת לתאגיד מקבל השירות הקבוע הולכות לאיבוד בגלל שהוא פועל באמצעות שליחים והוא לא פועל בעצמו, כישות משפטית, קבענו שבעצם גם נושא משרה בתאגיד או כל מי שהתאגיד הודיע לנותן שירותי מטבע כי הוא מורשה לפעול מטעמו, הוא גם כן ייחשב למקבל שירות קבוע.

הלשכה המשפטית: זאת אומרת, הוא יצטרך לעבור את הכר את הלקוח, יצטרכו לזהות אותו, במסגרת הזיהוי של התאגיד והכרת הלקוח יצטרכו לזהות את אותו נושא משרה, את אותו עובד, ומכאן ואילך כל פעם שהעובד יבוא בשם התאגיד – יחולו עליו אותן הקלות שחלות על מקבל השירות הקבוע שהוא התאגיד.

<מנחם ירון: לגבי סעיף (6).

<מנחם ירון: בעצם נוהל הכרת הלקוח, אם אני מחיל אות גם על נושא משרה בתאגיד, אני מבין שזה נועד להקל אבל זה גורר אחר כך את כל מה שכתוב בתוספת השנייה שהרבה שאלות כאן הן שאלות עסקיות שאולי רלוונטיות לבן אדם פרטי אבל לא רלוונטיות לעובד בתאגיד.

הלשכה המשפטית: שואלים אותו כחלק מזה שהוא בתאגיד.

<מנחם ירון: אבל אז אני שואל אותו האם הוא שותף עסקי של תושב חוץ.

הלשכה המשפטית: מדברים כחלק מהתפקוד שלו בתאגיד.

הלשכה המשפטית: הוא הרי שליח של התאגיד.

הלשכה המשפטית: הוא יד של התאגיד כאן.

הלשכה המשפטית: זה לא משהו עצמאי.

הלשכה המשפטית: לא מעניינים אותי כרגע העסקים הפרטיים שלו אלא אותי מעניינים אותי כרגע העסקים שלו כחלק וכיד של התאגיד, כאורגן של התאגיד.

<מנחם ירון: אם כן, אפשר לומר שאנחנו מצמצמים את נושא הכרת הלקוח לשליח של תאגיד, לזיהוי הבן אדם עצמו, אם הוא שליח של התאגיד לעסקים במסגר התאגיד.

הלשכה המשפטית: כן.

הלשכה המשפטית: לעסקים במסגרת התאגיד.

הלשכה המשפטית: נכון.

הלשכה המשפטית: העסקים במסגרת התאגיד.

הלשכה המשפטית: בהמשך אנחנו נראה את ההשלכות של ההגדרה של מי מקבל שירות קבוע ומה המשמעויות של זה.

הלשכה המשפטית: התיקון הבא שערכנו בהגדרות הוא בהגדרה של פעולה.

הלשכה המשפטית: השווינו את ההגדרה של פעולה בצו הזה להגדרה של פעולה בכל הצווים האחרים.

הלשכה המשפטית: זאת אומרת, לא רצף של פעולות אלא פעולה בודדת.

הלשכה המשפטית: אלה התיקונים בסעיף ההגדרות.

הלשכה המשפטית: לסעיף 2, הכרת הלקוח.

הלשכה המשפטית: כאן נעשו כמה וכמה תיקונים.

הלשכה המשפטית: תיקון אחד שכבר בדיון הקודם בוועדה הוצע על ידי משרד האוצר, בסעיף קטן (ב), לגבי הצורך באישור לגבי מתן שירות לאיש ציבור זר.

הלשכה המשפטית: זה יהיה לפי סכומים שב-8(א), זאת אומרת סכומים של חמישים אלף ולא הסכומים שב-3ׁ(א) שהם סכומים של 10,000.

הלשכה המשפטית: תיקון נוסף בסעיף קטן (ג).

הלשכה המשפטית: אחד הנושאים שעלו כאן זה הנושא של איך מבררים מי הוא איש ציבור זר.

הלשכה המשפטית: בנקודה הזאת, כדי להקל על נותני שירותי מטבע, הוספנו לצו טופס גם בעברית וגם באנגלית שבעצם מאפשר לנותן שירותי המטבע את האפשרות לזהות אדם, לפחות להציג בפניו את הטופס ולשאול אותו אם הוא איש ציבור זר או לא ואותו בן אדם יצטרך למלא את הטופס.

הלשכה המשפטית: יש שם טופס בעברית וגם באנגלית, דבר שיקל על נותן שירותי המטבע.

הלשכה המשפטית: בהקשר הזה יש גם את הנוהל שבצו המקורי הוא היה נוהל חובה ובהמשך הדרך, בעקבות הערה שלי, הוא הפך לנוהל מומלץ ועכשיו החזרנו אותו להיות נוהל חובה.

הלשכה המשפטית: הנוהל הזה אמור להקל על נותני שירותי מטבע כדי לדעת איך להפעיל את הנושא הזה של הכרת הלקוח ואיך ליישם את כל הסעיף הזה של הכרת הלקוח.

הלשכה המשפטית: גם את זה נקרא עת נגיע לנוהל עצמו.

הלשכה המשפטית: בסעיף 3.

הלשכה המשפטית: נערך כאן תיקון בסעיף קטן (א).

הלשכה המשפטית: זה ניסוח טכני כדי להבהיר נקודה שלא לגמרי הייתה ברורה.

הלשכה המשפטית: הרישום של מבקש השירות, של מקבל השירות הוא רק מעל סכומים שמנויים בסעיף 8(א) כי מתחת לזה לא צריך לבדוק את הנושא של הצהרת מבקש.

הלשכה המשפטית: הוספנו את סעיף קטן (ד).

הלשכה המשפטית: זה קשור לנושא של מקבל שירות קבוע.

הלשכה המשפטית: כיוון שהתפיסה היא שמקבל שירות קבוע המעמד שלו מקביל למעמד של לקוח בבנק, ממילא כמו שכאשר לקוח בבנק, אחרי שהוא עובר את ההליך הראשוני של פתיחת החשבון והזיהוי הראשוני, מכיוון שכל הפעולות שם נרשמות בחשבון הבנק, הוא לא צריך לעבור כל פעם את ההליך של רישום פרטי הזיהוי והוא לא צריך לעבור כל פעם את ההליך של אימות המסמכים, של הצהרת נהנה, של זיהוי פנים אל פנים.

הלשכה המשפטית: זה בעצם מה שסעיף קטן (ד) אומר.

הלשכה המשפטית: אני אחזור רק לנקודה אחת, בסעיף קטן (א) לגבי הסכומים.

הלשכה המשפטית: אחד הנושאים שנדונו כאן בוועדה ועלו כמה פעמים הוא הנושא של הסכומים, מאיזה סכום יהיה צורך ברישום פרטי הזיהוי.

הלשכה המשפטית: הנוסח של הצו כמו שאתם רואים נשאר 10,000 שקלים אבל לקראת סוף הצו – אנחנו נקרא את זה בהמשך - יש סעיף של הוראת שעה, נקרא לזה מעין הוראת מעבר, כדי שהדבר לא יהיה פעם אחת אלא בצורה הדרגתית, לאפשר לנותני שירותי המטבע לעכל את הדברים, להיערך אליהם ולהתארגן אליהם.

הלשכה המשפטית: משרד האוצר הסכים שהדבר ייעשה בצורה הדרגתית במובן זה שכמעט בשלוש השנים הראשונות – עד ינואר 2017 – הסכום יעמוד על 25 אלף ומאז ואילך הוא ירד ל-10,000.

הלשכה המשפטית: לכן בצו עצמו כתוב 10,000 ובמסגרת הוראת השעה שקבועה בסוף מובהר שכמעט בשלוש השנים הקרובות הסכום ממנו ואילך יש צורך בזיהוי הוא 25 אלף ולא 10,000.

הלשכה המשפטית: מכאן ואילך אני קורא כי אנחנו בעצם מתחילים לקרוא את סעיף 4.

הלשכה המשפטית: עד לסעיף 4 קראנו ואני רק הערתי לגבי התיקונים.

הלשכה המשפטית: 4.

הלשכה המשפטית: אימות פרטים ודרישת מסמכים בפעולה ששוויה עולה על 50 אלף שקלים חדשים, ובפעולה מול מדינה או טריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה ששוויה עולה על 5,000 שקלים חדשים, יאמת נותן שירותי מטבע את פרטי הזיהוי הנדרשים כאמור בסעיף 3 ויקבל לידיו מסמכים, כמפורט להלן: במבקש שירות או מקבל שירות שהוא תושב, לעניין רישום פרטי הזיהוי בסעיף 3(א)(1) עד (3) – תעודת זהות או העתק מאושר שלה, שהעתק מצולם של כל אחד מהם – בכל הנוגע לפרטי הזיהוי האמורים, יישמר אצל נותן שירותי מטבע.

הלשכה המשפטית: נותן שירותי המטבע ישווה את פרטי הזיהוי עם מסמך נוסף הנושא תמונה ומספר זהות, ובהעדרו – עם מסמך הנושא שם או מספר זהות וכן מען או תאריך לידה ובהעדרו – עם כרטיס אשראי.

הלשכה המשפטית: לעניין פסקה זו יראו כתעודת זהות גם תעודת עולה עד שלושים ימים מיום הנפקתה, דרכון ישראלי תקף שניתן לפי חוק הדרכונים, התשי"ב-1952, ורישיון נהיגה תקף, הכולל את תמונת בעל הרישיון, שניתן לפי פקודת התעבורה.

הלשכה המשפטית: כאן נעשה שינוי שנועד להקל על נותני שירותי המטבע.

הלשכה המשפטית: מכיוון שהיום לפי החוק אפשר להצביע בבחירות בכל אחד מאמצעי הזיהוי האלה – גם תעודת זהות, גם רישיון נהיגה וגם דרכון – משרד האוצר הסכים להקלה הזאת, כך שבעצם התעודה הראשונית שנותן שירותי מטבע יצטרך לבקש, היא לא חייבת להיות דווקא תעודת זהות אלא היא יכולה להיות גם דרכון או רישיון נהיגה.

הלשכה המשפטית: כמובן שצריך להשוות עם מסמך נוסף, אבל מבחינת התעודה הראשונית, היא לא חייבת להיות תעודת זהות אלא היא יכולה להיות גם דרכון ויכולה להיות גם רישיון נהיגה.

הלשכה המשפטית: במבקש שירות או מקבל שירות שהוא תושב חוץ לעניין רישום פרטי הזיהוי בסעיף 3(א)(1) עד (3) – דרכון חוץ או תעודת מסע, או העתק מאושר של מסמך זיהוי כאמור, שהעתק מצולם שלהם בכל הנוגע לפרטי הזיהוי, יישמר אצל נותן שירותי המטבע.

הלשכה המשפטית: נותן שירותי המטבע ישווה את פרטי הזיהוי עם מסמך נוסף הנושא תמונה ומספר זהות, ובהעדרו – עם מסמך הנושא שם או מספר זהות וכן מען או תאריך לידה ובהעדרו – עם כרטיס אשראי.

הלשכה המשפטית: היה היחיד תושב האזור, רשאי נותן שירותי מטבע לרשום את פרטי הזיהוי גם על פי כרטיס מגנטי שהונפק על ידי המינהל האזרחי, שהעתק מצולם שלו – ככל הנוגע לפרטי הזיהוי האמורים – יישמר אצל נותן שירותי המטבע.

הלשכה המשפטית: נותן שירותי המטבע ישווה את פרטי הזיהוי עם מסמך נוסף כאמור לעניין תושב חוץ או יאמת את פרטי הזיהוי עם תעודה רשמית המונפקת על ידי משרד הפנים וישמור תיעוד של בדיקה זו.

הלשכה המשפטית: במקבל שירות שהוא תאגיד – תעודת הרישום או העתק מאושר שלה, נסח עדכני של פרטי החברה מרשם החברות או אישור של עורך דין על קיום התאגיד, שמו ומספר זהותו.

הלשכה המשפטית: בתאגיד שהואגד במדינה שלא מתקיים בה רישום של תאגידים מסוגו, יקבל לידיו נותן שירותי המטבע אישור של עורך דין על כך שלא קיים רישום במדינת ההתאגדות.

הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע יקבל לידיו וישמור מסמכים אלה או העתקים מצלמים שלהם: העתק מאושר מתעודת הרישום של התאגיד – אישור של עורך דין על קיום התאגיד, שמו ומספר זהותו, או נסח עדכני של פרטי החברה מרשם החברות.

הלשכה המשפטית: בתאגיד שהואגד במדינה שלא מתקיים בה רישום של תאגידים מסוגו – אישור עורך דין על כך שלא קיים רישום במדינת ההתאגדות.

הלשכה המשפטית: גם כאן יש הקלה מסוימת.

הלשכה המשפטית: בהתחלה נדרשה דווקא תעודת רישום או העתק מאושר שלה או אישור של עורך דין וכאן הוספנו את האפשרות של נסח עדכני של פרטי החברה מרשם החברות מתוך הבנה שאלה נתונים רשמיים של המדינה שהם מעודכנים ואמינים כך שאין סיבה שלא ישתמש בהם כאחת החלופות.

הלשכה המשפטית: זאת אומרת, זה או, או, או.

<יצחק מימון: אולי כדאי לכתוב.

הלשכה המשפטית: זה נראה אולי בגלל ה-עקוב אחר שינויים, אבל זה מנוסח בפסיקים כשלוש חלופות.

<יצחק מימון: אני מתנצל, אבל מבחינה פרשנית - - -

דוד רותם: אתה מתנצל, אבל אתה פשוט לא מדבר.

הלשכה המשפטית: אם יש הערה בניסוח, נבהיר את זה אחר כך.

הלשכה המשפטית: ברור שזאת הכוונה, לאחת משלוש החלופות.

הלשכה המשפטית: זה או תעודת רישום או העתק מאושר שלה, או נסח עדכני או אישור של עורך דין.

הלשכה המשפטית: לא שלושתם ביחד.

<יצחק מימון: האישור של עורך הדין יכול ליצור מצב שיהיו חסרים פרטים בפרטי זיהוי כי ביקשתם רק את קיום התאגיד, שמו ומספר זהותו ולא ביקשתם את תאריך ההתאגדות שלו וזה אחד מחמשת הסעיפים שגם כך מחויבים.

<יצחק מימון: אם לא התכוונתם לזה, אולי כדאי שתתקנו את זה.

הלשכה המשפטית: אם אתם רוצים להוסיף, אין בעיה.

הלשכה המשפטית: תאריך התאגדות.

הלשכה המשפטית: בסדר.

הלשכה המשפטית: (4) במבקש שירות שאינו מקבל השירות לעניין רישום פרטי הזיהוי שבסעיף 3(א)(1) עד (4) – העתק של כתב ייפוי כוח, כתב נאמנות או החלטת האורגן המוסמך בתאגיד, לפי העניין, מאת מקבל השירות המסמיך את מבקש השירות לקבל את שירות המטבע בעבורו, הכולל את כל פרטי הזיהוי של מקבל השירות.

הלשכה המשפטית: העתק כתב ייפוי הכוח, כתב הנאמנות או ההחלטה, לפי העניין, יישמר אצל נותן שירותי המטבע.

הלשכה המשפטית: היה מקבל השירות תאגיד ייכללו כתב ייפוי הכוח, כתב הנאמנות או החלטת האורגן המוסמך בתאגיד, לפי העניין, פרטי זיהוי כאמור בסעיף 3(א)(1) עד (4) של כל בעלי השליטה.

הלשכה המשפטית: האמור בפסקה זו לעניין רישום פרט הזיהוי של בעלי השליטה לא יחול על תאגיד שניירות הערך שלו נסחרים בבורסה לניירות ערך בישראל או במדינה אחרת, ובלבד שניתן על כך אישור של עורך דין.

הלשכה המשפטית: (5) במבקש שירות או מקבל שירות הנחזה בעיניו כי עיסוקו מתן שירותי מטבע לעניין רישום פרטי הזיהוי שבסעיף 3(א)(1) – ידרוש נותן שירותי המטבע גם תעודת רישום במרשם נותני שירותי מטבע במשרד האוצר או יאמת את פרטיו אל מול רשימת נותני שירותי מטבע שפרסם הממונה ולא ייתן שירות מטבע מבלי שהוצגה לו תעודה כאמור או מבלי שאימת את פרטיו כאמור.

הלשכה המשפטית: גם כאן הוספנו הקלה לפיה הוא לא חייב לדרוש ממי שנחזה בעיניו כנש"מ את תעודת הרישום של הנש"מ.

הלשכה המשפטית: הוא יכול לפנות לאתר שמנהל הממונה ושם יש רשימה של כל נותני שירותי מטבע ולבדוק ברשימה שם האם הוא נש"מ או לא ולפעול לפי זה.

הלשכה המשפטית: לא תמיד אנשים מסתובבים עם תעודת הרישום שלהם ולכן זה אמצעי חלופי שמאפשר לבדוק את העניין.

הלשכה המשפטית: (6) בקטין שטרם מלאו לו 16 שנים – מסמך זיהוי של אחד מאפוטרופסיו.

הלשכה המשפטית: לסעיף (א1).

הלשכה המשפטית: אני אחזור על זה בכל סעיף וסעיף.

הלשכה המשפטית: כמו שאמרנו בסעיף (3), גם כאן זה חלק מההקלה של מי הוא מקבל שירות קבוע.

הלשכה המשפטית: (א1) על אף האמור בסעיף קטן (א), נותן שירותי מטבע המחויב בהקמת מאגר מידע ממוחשב לפי סעיף 13(א), רשאי שלא לאמת את פרטי הזיהוי הנדרשים כאמור בסעיף 3 של מקבל שירות קבוע, בעת מתן שירות מטבע כאמור בסעיף קטן (א), אם ביצע למקבל השירות הקבוע הליך של הכרת הלקוח לפי סעיף 2 ואימת את פרטי הזיהוי שלו פעם אחת לפחות.

הלשכה המשפטית: זאת אומרת, ברגע שמקבל השירות הקבוע עבר הליך של הכרת הלקוח ומדובר בנותן שירותי מטבע שחייב בהקמת מאגר המידע הממוחשב שם כתבנו שכל פרטי הפעולות של מקבל השירות הקבוע יירשמו, ממילא הוא לא צריך בכל פעולה ופעולה לאמת את פרטי הזיהוי שלו, רק בפעם הראשונה כשהוא עושה הכר את הלקוח.

הלשכה המשפטית: בסעיף זה, "העתק מאושר" – העתק מתאים למקור המאומת בידי אחד מאלה: הרשות שהנפיקה את המסמך.

הלשכה המשפטית: עורך דין בעל רישיון לעריכת דין מישראל, נוטריון שהוא עורך דין מאחת ממדינות ה-OECD, או נוטריון שהוא עורך דין מהמדינה שהנפיקה את המסמך לגביו נדרש אישור, ובלבד שמדינה או אינה מנויה בתוספת הראשונה.

הלשכה המשפטית: עובד של נותן שירותי המטבע שלפניו הוצג המסמך המקורי.

הלשכה המשפטית: רשות כאמור בסעיף 6 לאמנה המבטלת את דרישת האימות לתעודות חוץ ציבוריות (להלן – האמנה לביטול דרישת האימות).

הלשכה המשפטית: נציג דיפלומטי או קונסולרי ישראלי בחוץ לארץ.

הלשכה המשפטית: על אף האמור בסעיף זה, כשאי הממונה בהתייעצות עם ראש הרשות המוסמכת להורות על דרכי אימות פרטים ודרישת מסמכים חלופיות.

הלשכה המשפטית: לגבי סעיף 5, כאן נעשו שינויים בעיקר בטפסים בגלל השינויים שעשינו לגבי ההבחנה בין מקבל שירות רגיל לבין מקבל שירות קבוע.

הלשכה המשפטית: נקבעו טפסים שונים בתוספת שנקרא אותה בהמשך.

הלשכה המשפטית: טופס אחד למקבל שירות רגיל וטופס אחד למקבל שירות קבוע.

הלשכה המשפטית: 5.

הלשכה המשפטית: הצהרת מבקש השירות לפני מתן שירותי מטבע לגבי פעולות החייבות בדיווח כאמור בסעיף 8(א), וכן בעת הגדרת מקבל שירות כמקבל שירות קבוע, ידרוש נותן שירותי המטבע ממבקש השירות הצהרה בחתימת מקור, לפי הנוסח שבסעיף (א) בטופס א' או בטופס ב' בתוספת השלישית, לפי העניין, כי הוא פועל בעבור עצמו.

<קריאה: בתוספת הרביעית.

הלשכה המשפטית: יכול להיות.

הלשכה המשפטית: כן, זה נכון.

הלשכה המשפטית: בתוספת הרביעית.

הלשכה המשפטית: היה מבקש שירות מי שאינו מקבל השירות, ידרוש נותן שירותי המטבע הצהרה בחתימת מקור, לפי הנוסח שבסעיף (ב) בטופס א' או בטופס ב' בתוספת הרביעית, לפי העניין, כי הוא אינו מקבל השירות.

הלשכה המשפטית: בהצהרה יצוינו פרטי הזיהוי של מקבל השירות.

הלשכה המשפטית: נתן מבקש השירות הצהרה כאמור, ימסור לנותן שירותי המטבע העתק כתב ייפוי כוח או כתב נאמנות או החלטת הארגון המוסמך בתאגיד, לפי העניין, כאמור בסעיף 4(3).

הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע יאמת את פרטי הזיהוי של מקבל השירות כאמור בסעיף קטן (ב), תוך שימוש כאמצעים סבירים להשגת מידע רלוונטי או בנתונים שהתקבלו ממקור מהימן להנחת דעתו.

הלשכה המשפטית: מה שבעיניך נראה סביר, כך אתה פועל.

הלשכה המשפטית: אלה אמצעים סבירים.

הלשכה המשפטית: אמצעים סבירים להנחת דעתך, לפי מה שאתה רואה כאמצעים סבירים.

<אוהד מימון: אבל אין לנו שום אמצעי אחר כי הרי אנחנו לא מסוגלים לבדוק מול מרשם האוכלוסין.

<אוהד מימון: בהיעדר תעודות, אין לנו את האפשרות לבדוק את זה.

<אוהד מימון: אם רוצים לקבוע איזושהי חובה, בוא נקבע אותה.

דוד רותם: כתוב כאן אמצעים סבירים להנחת דעתך.

<אוהד מימון: אין לנו אמצעים כאלה.

הלשכה המשפטית: מה שיהיה לך.

<אוהד מימון: אין לנו אמצעים.

הלשכה המשפטית: אף אחד לא יבוא אליך בטענה על מה שאין לך.

דוד רותם: מה שאין לך, אין לך.

הלשכה המשפטית: איך שאתה יכול לבדוק, תבדוק.

הלשכה המשפטית: את סעיף קטן (ד) מחקנו ונבהיר אותו בפסקה (6)(ג) אליה אתייחס בהמשך.

הלשכה המשפטית: סעיף קטן (ד) חוזר בכל סעיף ומתייחס לאותה הקלה שיש למקבל שירות קבוע.

הלשכה המשפטית: על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), נותן שירותי מטבע המחויב בהקמת מאגר מידע ממוחשב לפי סעיף 13(א), רשאי שלא לדרוש ממקבל שירות קבוע הצהרה חתומה כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), לפי העניין, לפני מתן שירותי מטבע לגבי פעולות החייבות בדיווח כאמור בסעיף 8(א), אם ביצע למקבל השירות הקבוע הליך של הכרת הלקוח לפי סעיף 2 ומקבל השירות הקבוע חתם על הצהרה כאמור פעם אחת לפחות.

הלשכה המשפטית: 6.

הלשכה המשפטית: זיהוי פנים אל פנים נותן שירותי מטבע יזהה פנים אל פנים, על פי מסמכי הזיהוי כאמור בסעיף 4, את מבקש השירות לפני מתן שירותי מטבע המפורטים בסעיף 8(א).

הלשכה המשפטית: לעניין זה, "זיהוי פנים אל פנים" – לרבות זיהוי על ידי אחד מאלה: נציגו או שליחו של נותן שירותי המטבע.

הלשכה המשפטית: נציג דיפלומטי או קונסולרי ישראלי בחוץ לארץ.

הלשכה המשפטית: עורך דין בישראל.

הלשכה המשפטית: זיהוי אחר שאישר הממונה.

הלשכה המשפטית: לאחר ביצוע הליך הזיהוי, כאמור בסעיף קטן (א), ירשום נותן שירותי המטבע את פרטי מבקש השירות.

הלשכה המשפטית: לפני שאני אקריא את סעיף קטן (ג) אני אסביר את הרציונל ואז נקרא אותו.

הלשכה המשפטית: כפי שאמרנו לגבי מקבל שירות קבוע, שאלה כל הפעולות שהן מעל מאתיים אלף שקלים, יש לו את מסלול ההקלות שיש למקבל שירות קבוע שאז לא צריך על כל פעולה ופעולה לעשות את רישום פרטי זיהוי, אימות, הצהרת נהנה וזיהוי פנים אל פנים.

הלשכה המשפטית: לגבי פעולות שהן מתחת למאתיים אלף שקלים מקבלי שירות שהם לא קבועים, מקבלי שירות אקראיים, נקרא להם מזדמנים.

הלשכה המשפטית: כדי לאפשר עבודה מרחוק של נותני שירותי המטבע, לזה נועד סעיף קטן (ג).

הלשכה המשפטית: סעיף קטן (ג) יש בו איזונים.

הלשכה המשפטית: הוא הולך מצד אחד ומנסה לאפשר לעבוד עם לקוחות מזדמנים מרחוק, גם לא פנים אל פנים, גם בלי לדרוש שהלקוח יגיע באופן פיזי אל נותן שירותי מטבע, אבל מצד שני מנסה להשאיר את הפטור הזה בתוך מסגרת שבכל זאת תאפשר איזושהי רגולציה סבירה על הפעולות האלה.

הלשכה המשפטית: את המסגרת הזאת נקרא עכשיו ונסביר סעיף סעיף.

<רון דרור: אם תוכל להסביר איך זה מתייחס למישהו שהוא מחוץ לארץ ואין לו חשבון בישראל.

הלשכה המשפטית: אני אתייחס לכל הדברים.

הלשכה המשפטית: על אף האמור בסעיף קטן (א) ובסעיפים 4 ו-5 בכל הנוגע למקבל שירות שאינו מקבל שירות קבוע – ההערה הזאת נוספה כאן כדי להבהיר שהסעיף הזה רלוונטי לאותם מקבלי שירות לא קבועים כי מקבלי השירות הקבועים, יש להם את ההקלות משלהם ואנחנו מדברים כאן עכשיו רק על מקבלי שירות שהם אינם מקבלי שירות קבועים - רשאי נותן שירותי מטבע שלא לבצע זיהוי פנים אל פנים, אימות פרטים, דרישת מסמכים ודרישה לחתימת מקור בהצהרת מבקש השירות, בהתאמה, בשירות מטבע שאינו ניתן במקום השירות, אם אין מעורבת מדינה או טריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה, ובלבד שמתקיימים כל אלה: בסעיף הקודם, בסעיף 5(ד) שנמחק, הובהר שהזיהוי שנעשה במסגרת 6(ג), הצהרת נהנה, זה לא שלא צריך הצהרת נהנה.

הלשכה המשפטית: צריך הצהרת נהנה אבל היא לא חייבת להיות בחתימת מקור.

הלשכה המשפטית: זאת אומרת, אפשר לשלוח לנש"מ בפקס העתק של הצהרת הנהנה וזה מה שחוסך ללקוח את הצורך לבוא פיזית לנותן שירותי מטבע ומאפשר לו לשלוח את הצהרת הנהנה בפקס.

הלשכה המשפטית: זה מובהר במלים האלה: דרישה לחתימת מקור בהצהרת מבקש השירות.

הלשכה המשפטית: זאת אומרת, תהיה הצהרת מבקש השירות, אבל אין צורך בחתימת המקור אלא מספיק ההעתק.

הלשכה המשפטית: נותן שירותי המטבע קיבל ממקבל השירות: העתקים של שני מסמכי זיהוי כאמור להלן: מסמך זיהוי הנושא תמונה, שם, מספר זיהוי, תאריך לידה ומען, ומסמך נוסף הנושא תמונה ומספר זהות, ובהעדרו – מסמך הנושא שם או מספר זהות וכן מען או תאריך לידה.

הלשכה המשפטית: העתק של הצהרת מבקש השירות לפי סעיף 5.

הלשכה המשפטית: זה מה שאמרנו עכשיו.

הלשכה המשפטית: הצהרת נהנה, העתק שלה בלי חתימת מקור.

הלשכה המשפטית: מקבל השירות הוא אחד מאלה: בעל חשבון בנק בישראל או מורשה חתימה בחשבון בנק כאמור.

הלשכה המשפטית: בעל כרטיס אשראי שהונפק בישראל.

הלשכה המשפטית: בעל חשבון בישראל אצל חבר בורסה או בנק הדואר.

הלשכה המשפטית: חלק מההקלה הזאת, ההגבלה בצדה היא שנותן שירותי המטבע, השירות שהוא נותן חייב לעבור דרך אחד מהגורמים שחלה עליהם רגולציה של הלבנת הון בישראל.

הלשכה המשפטית: זאת אומרת, מקבל השירות חייב להיות כזה שיש לו חשבון בנק בישראל, כרטיס אשראי בישראל, חשבון בבנק הדואר, חשבון בבורסה בישראל.

הלשכה המשפטית: מקבל השירות העביר לנותן שירותי המטבע פרטים מלאים של החשבון או כרטיס האשראי, כאמור בפסקה (2), וכן מסמך עדכני כלשהו מאחד הגורמים המנויים באותה פסקה דוגמת מכתב רשמי או תדפיס שמופיעים בו פרטי בעל החשבון וכן פרטי החשבון או כרטיס האשראי, לפי העניין.

הלשכה המשפטית: כל הפעולות שעשה נותן שירותי המטבע עבור מקבל השירות נעשו ישירות מהחשבון כאמור בפסקה (2) או לחשבון כאמור בפסקה (2) של מקבל השירות או מכרטיס אשראי או לכרטיס האשראי של מקבל השירות, שפרטיהם סופקו כאמור בפסקה (3), ולא הועברו כספים לשם עשיית פעולות אלה בכל דרך אחרת.

הלשכה המשפטית: כאן אני מתייחס לשאלה ששאל עורך דין רון דרור.

הלשכה המשפטית: לא מדובר כאן על מעגל סגור אלא מדובר כאן על כך שמספיק מנקודות הקצה שדרכם עוברים הכספים הוא חשבון בנק בישראל, כרטיס אשראי בישראל או חשבון של חבר בורסה או בנק דואר בישראל, כדי שיחול הפטור כאן.

הלשכה המשפטית: זאת אומרת, אם ללקוח יש חשבון בישראל והוא מעביר מהחשבון הזה לחשבון בחוץ לארץ, יחול הפטור הזה.

הלשכה המשפטית: אם מעבירים כסף מחשבון בחוץ לארץ לחשבון בארץ, מספיק שאחד מנקודות הקצה נמצא בישראל, שאחד מהחשבונות האלה נמצא בישראל כדי שהמסלול הזה של ההקלה של סעיף 6(ג) יחול.

הלשכה המשפטית: אם הכול נעשה בחוץ לארץ, לא, הסעיף הזה לא חל.

<רון דרור: אם הלקוח הוא חברה בחוץ לארץ ואני נותן שירותי מטבע, מעביר את זה דרך החשבון שלי בישראל לחשבון שלו בחוץ לארץ?

הלשכה המשפטית: כן.

<רון דרור: זה בסדר?

הלשכה המשפטית: נכון.

<רון דרור: למרות שמי שמקבל את הכסף זה החשבון בחוץ לארץ.

הלשכה המשפטית: נכון.

הלשכה המשפטית: הנקודה כאן של העברת הכספים היא מחשבון בנק בישראל.

<נטע דורפמן רביב: הוא עשה את זה מחשבון נותן שירותי מטבע.

הלשכה המשפטית: סליחה, לא הבנתי את השאלה שלך.

הלשכה המשפטית: החשבון של הלקוח.

<רון דרור: הלקוח הוא חברה בחוץ לארץ ואני נותן שירותי מטבע שמישהו ביקש ממני, ואני זיהיתי אותו, להעביר או שהוא מחוץ לארץ מבקש לקבל כסף.

הלשכה המשפטית: תעביר את זה לחשבון הבנק של הלקוח.

<רון דרור: אבל ללקוח בחוץ לארץ אין לו חשבון בנק.

<נטע דורפמן רביב: תעשה זיהוי.

<רון דרור: הוא חברה בחוץ לארץ.

<לילך וגנר: תיכנס ל-6(א), זיהוי לפי הדרכים החלופיות של 6(א).

<קריאה: זאת לא המטרה של החוק.

הלשכה המשפטית: רון, המטרה של הפטור הזה, של סעיף 6(ג), ההקלה בצדה של ההקלה שמאפשרת לעבוד מרחוק, שמאפשרת לזה שהלקוח לא יצטרך לבוא לנותן שירותי מטבע, בצדה של ההקלה הזאת הדרישה הייתה למגבלה שזה ייעשה רק כאשר אחת הנקודות נמצאות בתוך ישראל כי אז לרשויות האכיפה בישראל יש דיווח על הדבר הזה.

<רון דרור: יש להן.

<רון דרור: אני מעביר את זה דרך החשבון של הנש"מ.

<לילך וגנר: רוצים פרטים של הלקוח.

הלשכה המשפטית: בסופו של דבר אני רוצה שהדיווח יהיה על הפעולות של הלקוח.

הלשכה המשפטית: לכן צריך שזה יהיה דרך חשבון הבנק או כרטיס האשראי של הלקוח.

<רון דרור: מה שהפניתם ב-6(א), נציג או שליח, דהיינו אם אני ממנה שליח בחוץ לארץ שיזהה שם פנים אל פנים, גם זה בסדר.

<לילך וגנר: אם הוא שלך.

<נטע דורפמן רביב: הערה קטנה לנוסח.

<נטע דורפמן רביב: מכיוון שאנחנו מדברים רק על כרטיס אשראי לפי פסקה (2) ומכיוון שבהפניה לחשבונות בנק הפנינו לפסקה (2), גם בכרטיס אשראי צריך להתנות ולומר כאמור בפסקה (2).

הלשכה המשפטית: בסדר.

הלשכה המשפטית: נכון.

<נטע דורפמן רביב: דבר נוסף.

<נטע דורפמן רביב: רציתי לחדד שכאשר מדובר בשירות מטבע שאינו ניתן במקום השירות, הכוונה היא לנותן שירותי מטבע שכן נמצא במקום השירות ולכן הכוונה היא שהלקוח לא נמצא במקום השירות.

<נטע דורפמן רביב: אין כאן מתן אפשרות של נותן שירות שלא להיות במקום בו יש תעודת רישום וכולי.

<נטע דורפמן רביב: על אף האמור בסעיף קטן (א), נותן שירותי מטבע המחויב בהקמת מאגר מידע ממוחשב לפי סעיף 13(א), רשאי שלא לזהות מקבל שירות קבוע פנים אל פנים על פי מסמכי הזיהוי כאמור בסעיף 4, בעת מתן שירותי מטבע הפורטים בסעיף 8(א), אם ביצע למקבל השירות הקבוע הליך של הכרת הלקוח לפי סעיף 2 וזיהה אותו פנים אל פנים פעם אחת לפחות.

<נטע דורפמן רביב: כמו שאמרנו, זוהי הקלה שחוזרת בכל הסעיפים לגבי מקבל שירות קבוע.

<נטע דורפמן רביב: כך נוצר לנו מצב שבו מקבל שירות קבוע, יש לו את ההקלות אחרי שהוא עובר את הליך הכרת הלקוח פעם אחת וכל הפעולות שלו נרשמות במאגר והוא לא צריך לעשות את כל הפעולות האלה כל פעם ופעם כאשר הלקוח מגיע.

<נטע דורפמן רביב: לגבי מקבל שירות לא קבוע, יש את האפשרות, את סעיף 6(ג) שהוא מאפשר את העבודה מרחוק בתנאים שקראנו עכשיו.

<נטע דורפמן רביב: 7.

<נטע דורפמן רביב: בקרה על פעילות מקבל שירות קבוע נותן שירותי מטבע יקיים בקרה שוטפת אחר פעולות מקבל שירות קבוע לצורך מילוי חובותיו לפי צו זה, בהתאם להוראות הנוהל שבתוספת השלישית.

<נטע דורפמן רביב: כשנגיע לתוספת השלישית, נראה את הנוהל.

<נטע דורפמן רביב: כמו שאמרנו כרגע זה לא נוהל אופציונלי אלא זה נוהל חובה והוא מנסה להבהיר איך מבצעים את הבקרה השוטפת הזאת, לפרוט אותה לפרוטות.

<נטע דורפמן רביב: 8.

<נטע דורפמן רביב: דיווח של נותן שירותי מטבע נותן שירותי מטבע ידווח לרשות המוסמכת על פעולות כמפורט להלן: מתן שירותי מטבע כאמור סעיף 11ג(א)(1) עד (5), (7) ו-(8) לחוק – אם שווי השירות שניתן הוא חמישים אלף שקלים חדשים לפחות.

<נטע דורפמן רביב: מתן שירותי מטבע כאמור בסעיף 11ג(א)(6) לחוק – אם שווי השירות שניתן או אם שווי השימוש בכרטיס חיוב בודד הוא חמישים אלף שקלים חדשים לפחות.

<נטע דורפמן רביב: מתן שירותי מטבע כאמור בסעיפים 11ג(א)(3) ו-(5) עד (8) לחוק שבהם מעורבת מדינה או טריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה – אם שווי השירות או שווי השימוש בכרטיס חיוב בודד, לפי העניין, הוא 5,000 שקלים חדשים לפחות.

<נטע דורפמן רביב: נותן שירותי מטבע ידווח לרשות המוסמכת על פעולות של מבקש השירות הנחזות בעיניו כבלתי רגילות, לרבות ניסיון לביצוע פעולה, אך בלא צורך בהצגת שאלות ובירור עובדות אל מול מבקש השירות ומקבל השירות.

<נטע דורפמן רביב: בלי לפגוע בכלליות סעיף קטן זה, יכול שיראו פעולה מן המפורטות בתוספת החמישית כפעולה בלתי רגילה.

<נטע דורפמן רביב: כאן צריך להבהיר נקודה מסוימת.

<נטע דורפמן רביב: השאלה של מה זה פעולות הנחזות בעיניו כבלתי רגילות, כפי שידוע לחלק גדול מהיושבים כאן, נדון בפסיקת בית המשפט.

<נטע דורפמן רביב: הייתה קצת אי בהירות לגבי הנקודה הזאת וכאן אנחנו רוצים להבהיר לפרוטוקול מהי הפרשנות של הסעיף זה.

<נטע דורפמן רביב: הפרשנות של הסעיף הזה – ואני אומר את זה כי הוועדה כבר דנה בנושא הזה ארוכות, לא בצו הזה אלא בצו הבנקים וחשוב להבהיר את זה – נחזות בעיניו כבלתי רגילות, מדובר על חשש סובייקטיבי.

<נטע דורפמן רביב: זאת אומרת, לא מצפים מנותן שירותי המטבע, לא אומרים לו היית צריך לחשוד.

<נטע דורפמן רביב: מה שהוא חושד, מה שהוא באותו רגע חושב או לא חושד.

<נטע דורפמן רביב: מה היחס בין זה לבין רשימת הפעולות שבתוספת החמישית?

<נטע דורפמן רביב: רשימת הפעולות שבתוספת החמישית היא תסמינים אובייקטיביים שכאשר הם מתקיימים, הם אמורים להדליק נורה אדומה אצל נותן שירותי המטבע.

<נטע דורפמן רביב: ברור שלא כל מה שנבדק, אוטומטית התוצאה שלה היא שבאמת יש חשד אבל התסמינים האלה כן אמורים להדליק נורה אדומה.

אברהם מיכאלי: לפי מה?

אברהם מיכאלי: לפי בגדים?

אברהם מיכאלי: לפי כובע?

הלשכה המשפטית: לא.

הלשכה המשפטית: אנחנו נקרא.

הלשכה המשפטית: בתוספת החמישית יש רשימה ארוכה של סוגי פעולות שכאשר הן מבוצעות זה אמור להדליק נורה אדומה אצל נותני שירותי המטבע.

הלשכה המשפטית: זה לא אומר שאם נדלקה נורה אדומה ונותן שירותי המטבע הסתכל ואמר שיש כאן משהו לפי אחד התסמינים – הוא בדק, הוא הסתכל ונחה דעתו שאין כאן חשש, אז אין כאן חשש.

הלשכה המשפטית: התסמינים הם תסמינים אובייקטיביים שנועדו לעורר את נותני שירותי המטבע להסב את תשומת לבם שיש כאן משהו חריג שצריך להסתכל עליו, לבדוק אותו ולראות אותו.

הלשכה המשפטית: ברור שהחשש שנבדק, שהחשש שבגינו נותני שירותי מטבע צריכים לדווח, הוא חשש סובייקטיבי ולא חשש אובייקטיבי.

הלשכה המשפטית: אין כאן פן של רשלנות.

הלשכה המשפטית: לא דורשים ממנו ואומרים לו שהיה צריך לחשוב כך וכך.

הלשכה המשפטית: כן דורשים ממנו להסב את תשומת לבו כאשר יש את אחד התסמינים שבתוספת החמישית.

<נטע דורפמן רביב: אני מסכימה לפרשנות רק מבקשת לחדד שתי נקודות בהקשר הזה.

<נטע דורפמן רביב: מכיוון שאף אחד לא יכול להיכנס למחשבתו של אדם, בא נותן שירותי מטבע ואומר שהוא לא חשד שיש כאן באמת פעולה בלתי רגילה.

<נטע דורפמן רביב: אם יש ערעור אחרי ועדת עיצומים, בית המשפט בודק האם באמת היה חשד או לא חשד סובייקטיבי, הוא כן משתמש בכלים אובייקטיביים כדי לראות מה נראה לו.

הלשכה המשפטית: זה כמו בכל הליך פלילי בו מוכיחים מחשבה פלילית.

הלשכה המשפטית: כאן בית המשפט נעזר בנסיבות אובייקטיביות דרכן הוא מנסה לעמוד על מחשבה פלילית.

<נטע דורפמן רביב: נכון.

<נטע דורפמן רביב: אומר נותן שירותי מטבע שהוא לא חשד.

<נטע דורפמן רביב: יסתכל בית המשפט, יסתכל קודם כל בוועדת עיצומים כדי לראות האם באמת מבחינה אובייקטיבית זה קיים.

<רון דרור: אני חושב שצריך להשאיר לבית המשפט.

<נטע דורפמן רביב: קודם כל יש ועדת עיצומים ומגיעים לבית משפט רק אם מערערים עליה.

<נטע דורפמן רביב: למעשה בפועל, בגלל שיש את הרשימה, זה בעצם סוג של היפוך נטל.

<נטע דורפמן רביב: כלומר, מכיוון שיש כאן אינדיקציות ונותן שירותי מטבע בהחלט יכול להגיד שאמנם זה נכנס לאחת הקטגוריות אבל הוא לא חושד שיש כאן פעולה בלתי רגילה, כן כדאי שנותן שירותי מטבע ישמור אצלו איזשהו תיעוד או משהו מהסוג הזה.

<נטע דורפמן רביב: זאת הפסיקה בפועל.

<נטע דורפמן רביב: אני מסבירה מה הפסיקה.

<נטע דורפמן רביב: כמובן שכל אחד יכול לקרוא את הפסיקה בדיוק כמוני.

<נטע דורפמן רביב: אני אומרת את זה לפרוטוקול כדי שלא תהיה מחשבה שאנחנו עכשיו משנים את הפסיקה.

אברהם מיכאלי: אנחנו יכולים לשנות את הפסיקה?

<נטע דורפמן רביב: לא.

<נטע דורפמן רביב: הצו לא משנה.

הלשכה המשפטית: הדבר הזה נמצא בכל הצווים האחרים ופשוט בגלל שעלתה כאן שאלה בפסיקת בתי המשפט – הוועדה דנה בזה בהקשר של צו הבנקים – היה חשוב להבהיר את הנקודה הזאת שזה בדיוק כמו בצו הבנקים ובצווים האחרים.

הלשכה המשפטית: החשש הוא חשש סובייקטיבי ולא חשש אובייקטיבי וכמו בכל מחשבה פלילית שצריכים להוכיח.

אברהם מיכאלי: אומרים בפני עיוור לא תשים מכשול והשאלה אם אנחנו מתקינים כאן משהו שאי אפשר לעמוד בו.

הלשכה המשפטית: לא.

<נטע דורפמן רביב: בדיוק להפך.

הלשכה המשפטית: נכון, בדיוק להפך.

הלשכה המשפטית: אנחנו מבהירים שזה רק כאשר הנש"מ חושש.

הלשכה המשפטית: להפך, אם זה היה אובייקטיבי, זה היה מטיל עליהם נטל שהם צריכים עכשיו להתחיל לבדוק ולראות ושלא יגידו להם אחרי כן שהם היו צריכים לחשוב כך ואחרת.

הלשכה המשפטית: להפך.

הלשכה המשפטית: אנחנו מבהירים שזה רק אם הם חושדים.

הלשכה המשפטית: רק אם יש להם חשש.

הלשכה המשפטית: רק אם הם מסתכלים ואומרים שזה נראה להם חשוד.

הלשכה המשפטית: רק במקרה הזה זה נכנס לתוך הדבר הזה.

הלשכה המשפטית: שוב, עם ההבהרה שהובהרה כאן, שכמו בכל הדין הפלילי, כאשר רוצים להוכיח מחשבה פלילית של אדם, בית המשפט – ובמקרה הזה גם לפני כן ועדת העיצומים – הרי אנחנו לא חוקרי כליות ולב והדרך של גורמים חיצוניים לעמוד על מחשבה פלילית של בן אדם היא דרך נסיבות, דרך אירועים ודברים חיצוניים אובייקטיביים.

<שלומית ווגמן: אני רוצה לחדד שזה ממוקד אפילו יותר.

<שלומית ווגמן: כמו שבית המשפט אמר, הרשימה היא בבחינת נסיבות אובייקטיביות שבעצם התקיימותן צריך היה - - -

הלשכה המשפטית: לא.

הלשכה המשפטית: החידוד הזה הוא קצת חורג מהדברים שאמרנו.

<שלומית ווגמן: אז עליו להראות כי בנסיבות העניין.

הלשכה המשפטית: החידוד הזה חורג ממה שאמרנו עכשיו.

הלשכה המשפטית: התסמינים האלה הם תסמינים שאמורים להדליק נורת אזהרה לנותן שירותי המטבע וכמו שהבהירה נטע, במידה מסוימת כאילו זורק עליהם את הנטל לבוא ולומר שלמרות שזה התקיים, אני לא חשדתי.

הלשכה המשפטית: נכון, ראיתי שזה התקיים, ראיתי שהיה כאן תסמין חריג, אבל בכל זאת אני מכיר את הבן אדם כבר שנים, אני עובד אתו, וזה לא נראה לי חריג.

הלשכה המשפטית: הנטל עובר אליו.

הלשכה המשפטית: זה נכון, הנטל עובר אליו כאשר מתקיים תסמין, אבל זה לא נגזרת אוטומטית שברגע שמתקיים תסמין כזה, אנחנו יודעים שהוא חשד.

הלשכה המשפטית: התוספת הזאת שאמרת, היא תוספת שהיא חורגת מההבהרה הזאת וגם מהדברים שנטע אמרה.

<שלומית ווגמן: אתה יכול לצטט מהחלטת בית המשפט.

הלשכה המשפטית: אבל זאת תוספת שחורגת גם ממה שנטע עצמה אמרה.

<רון דרור: אני לא מבין.

<רון דרור: אנחנו בבית משפט?

<רון דרור: יש בית משפט והוא יפסוק לפי הפסיקה.

<לילך וגנר: בהיבט הזה דווקא התשובה של אני מכיר אותו שנים רבות, לא בהכרח תגרום להיפוך הנטל לפי הפסיקה של בית המשפט.

הלשכה המשפטית: אם יש תסמין, אני נתתי דוגמה למצב בו מתקיים תסמין, והנטל עובר אל הנש"מ לבוא ולומר שהנה, למרות שנדלקה נורה אדומה, אני לא חשדתי, אז הוא אומר שהבן אדם הזה עשה משהו, הפקיד ומשך בצורה שנראית לי חסרת הגיון כלכלי אבל אני מכיר אותו כבר שנים, אני עובד אתו כבר שנים ואני יודע שהוא עושה את זה בגלל סיבות א', ב', ג' ולכן זה לא חריג בעיני ולכן לא דיווחתי על זה כפעילות בלתי רגילה.

הלשכה המשפטית: זה לא גוזר בצורה אוטומטית.

הלשכה המשפטית: אני לא למד מזה בצורה אוטומטית שהוא חשד.

הלשכה המשפטית: זה כן מעביר את הנטל.

הלשכה המשפטית: הפער הקטן הזה שבין מעביר את הנטל לבין גזירה אוטומטית, הוא פער משמעותי וכאן אנחנו מבהירים שזאת לא המשמעות של הדברים וזה גם מה שהוועדה אמרה לגבי צו הבנקים.

הלשכה המשפטית: התסמינים הם בבחינת נורות אדומות שמעבירות את הנטל לנש"מים כדי להראות שהם לא חשדו אבל זהו.

הלשכה המשפטית: מעבירות את הנטל.

הלשכה המשפטית: זאת לא גזירה אוטומטית שמכאן זה אומר בהכרח שהם חשדו.

הלשכה המשפטית: זאת המשמעות.

<שלומית ווגמן: אמות מידה אובייקטיביות.

הלשכה המשפטית: את חוזרת על אותו משפט ואנחנו מבהירים את הכוונה וגם מה שמשרד האוצר, שזה הצו שלו, מסכים לפרשנות הזאת.

<לילך וגנר: גם אנחנו מסכימים.

הלשכה המשפטית: גם משרד המשפטים מסכים לפרשנות הזאת.

<לילך וגנר: אנחנו מפנים לפסקי הדין של ספיישל אינטרסט שכולכם מכירים.

<יצחק מימון: אם כן, בעצם אתם לא מסכימים לשום דבר.

דוד רותם: זה מה שיש.

<יצחק מימון: ההפניה לספיישל אינטרסט או לפסקי דין אחרים היא בסופו של דבר תיצור את אותו מצב שקיים היום.

<יצחק מימון: נותן שירות מטבע צריך להתמודד עם כל פעולה ואלה יכולות להיות עשרות פעולות, מאות ואלפי פעולות שעונה לאחת ההגדרות ועכשיו הוא צריך להוכיח.

דוד רותם: הוא צריך להתמודד כמו בנק.

דוד רותם: אתם רוצים להיות בנקים, תהיו בנקים.

<רון דרור: אנחנו לא ביקשנו להיות בנקים.

<יצחק מימון: דיברנו על איזושהי הבהרה מתבקשת.

<יצחק מימון: הנוסח של הצו נשאר כמו שהוא, כמו בצו הקודם.

דוד רותם: אם אתם לא רוצים, בעוד שנייה תקבלו את הצו הקודם.

הלשכה המשפטית: זה בדיוק כמו הצו הקודם ואנחנו מבהירים, בעקבות הדיון כאן בוועדה, ונמצאים כאן הרגולטורים שלכם, שמסכימים שזאת היא הפרשנות, כך שאם בפעם הבאה נותן שירותי מטבע יגיע לוועדת עיצומים והוא יגיע לבית המשפט, יש לו את הפרוטוקול של הוועדה הזאת בה יושבים הרגולטורים, יושב משרד האוצר ומשרד המשפטים, ואומרים שזאת היא הפרשנות, כך הם מפרשים את הצו הזה.

הלשכה המשפטית: מדובר על חשד סובייקטיבי.

הלשכה המשפטית: תסמין אובייקטיבי אמור לעורר אצלכם אור אדום, מעביר אליכם את הנטל לבוא ולהראות למה למרות שזה התקיים אתם לא חשדתם, אבל אין כאן איזו חזקה חלוטה שברגע שמתקיים תסמין כזה, זה סימן שאתם חשדתם.

הלשכה המשפטית: אין.

הלשכה המשפטית: זאת לא חזקה חלוטה.

הלשכה המשפטית: זאת העברת נטל.

<קריאה: כפי שפירש בית המשפט בפסיקות רבות.

<רון דרור: היושב ראש, אנחנו מסיימים היום או בדיון הבא?

דוד רותם: אם אנחנו נספיק, נסיים היום.

<רון דרור: מאחר ואני צריך ללכת, אני רוצה לומר מילת תודה לעורך דין שטרן.

<רון דרור: הדיון פשוט נקבע מיום חמישי להיום ובשעה 11:00 יש לי משהו שלא יכולתי לדחות.

<רון דרור: אני רוצה להביע בשמי, ואני מניח שגם בשם חבריי, הערכה עמוקה לפעילות שעשה עורך דין שטרן.

<רון דרור: אני חושב שהוא דוגמה לעובד ציבור נאמן.

<רון דרור: אני אומר רק מקצת שבחו בפניו.

<רון דרור: ברשות כבודכם, יש לי בקשה אחת והיא שבתשעת החודשים הללו שהצו הזה אמור להיכנס לתחולה, בעוד תשעה חודשים, אם במהלך תשעת החודשים, במהלך הפעילות הנמרצת שאני מניח שתיעשה, יעדכנו את נותני שירותי המטבע כי יש הרבה מאוד אנשים שלבוא ולהניח בפניהם את הדבר הזה, אדוני מניח בוודאי שהם יסתכלו על זה ולא ידעו מה רוצים מהם, כך שתהיה לנו איזושהי אפשרות גם לעדכונים מול הוועדה במידה ואנחנו נראה שיש צורך בכך במשך תשעת החודשים.

דוד רותם: תכין להם נייר הסבר.

דוד רותם: לשם כך אתה קיים.

<רון דרור: אני הייתי מצפה שיונחה גם רשם שירותי מטבע לעשות כנסי הסבר לאנשים.

<יואב צבר: יש הדרכות במהלך שבוע הבא.

<יואב צבר: התחלנו את ההדרכות.

<רון דרור: אנחנו נשמח לשתף פעולה עם הרשם.

<רון דרור: אני מודה לכבודכם.

<מנחם ירון: אלעזר, שאלה אחרונה.

<מנחם ירון: כל מה שמדובר, מדובר על פעולה שהתבצעה.

<מנחם ירון: במידה ואנחנו רואים אור אדום כל כך חזק שאנחנו נחליט לדחות את הפעולה או לדחות לקוח, האם יש דרישה לדווח על עצם הניסיון שלו לבצע פעולה כזאת?

<קריאה: זה כתוב.

<קריאה: כתוב ניסיון.

הלשכה המשפטית: כתוב לרבות ניסיון.

<מנחם ירון: במידה שהוא עדיין לא לקוח.

הלשכה המשפטית: תדווח ככל שיש לך.

הלשכה המשפטית: אין בדיווח על פעולה לפי הוראות סעיף קטן (א) כדי לפטור מחובות הדיווח לפי סעיף קטן (ב). 9.

הלשכה המשפטית: פרטי הדיווח דיווח לפי סעיף 8 יכלול פרטים אלה: לגבי נותן שירותי המטבע - שם.

הלשכה המשפטית: מספר זהות.

הלשכה המשפטית: מען.

הלשכה המשפטית: מספרי טלפון, עד שני מספרים.

הלשכה המשפטית: מספר פקסימיליה.

הלשכה המשפטית: שם ומספר זהות של מבצע אימות הפרטים.

הלשכה המשפטית: מספר רישומו של נותן שירותי המטבע במרשם כהגדרתו בסעיף 11ב(ב) לחוק.

הלשכה המשפטית: מספר הרישום של הסניף שבו ניתן שירות המטבע ומענו.

הלשכה המשפטית: לגבי הפעולה המדווחת - תאריך ביצוע הפעולה כפי שנרשם אצל נותן שירותי המטבע.

הלשכה המשפטית: סכום הפעולה במטבע ישראלי.

הלשכה המשפטית: בפעולה במטבעות חוץ יחושב סכום הפעולה לפי השער היציג, שפרסם בנק ישראל, הידוע ביום ביצוע הפעולה.

הלשכה המשפטית: סוגי מטבע החוץ שבהם בוצעה הפעולה והסכום באותו מטבע.

הלשכה המשפטית: סוג השירות.

הלשכה המשפטית: לעניין זה, "סוג השירות" – כפי שפורט בסעיף 11ג(א)(1) עד (8) לחוק.

הלשכה המשפטית: בדיווח על שירות מטבע לפי סעיף 11ג(א)(3) לחוק – פרטי הזיהוי של המעורבים בפעולה, לרבות מספר הבנק, מספר הסניף, מספר החשבון במוסדות הפיננסיים המעורבים בפעולה, שם המוסד הפיננסי בצד האחר ומענו, אם ידועים, סוג הנכסים הפיננסיים המעורבים בפעולה, וכן מטרת ההעברה, אם ידועה.

הלשכה המשפטית: בדיווח על שירות מטבע כאמור בסעיף 11ג(א)(1), (5), (7) ו-(8) לחוק -

אברהם מיכאלי: מי ממלא את הטופס הזה?

הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע.

אברהם מיכאלי: לפני כן שולחים אותו לאוניברסיטה?

דוד רותם: לא.

דוד רותם: אל תעשה אותם כאלה.

דוד רותם: עם יודעים טוב מאוד.

דוד רותם: היה להם כאן עורך דין שייצג אותם.

אברהם מיכאלי: עזוב עורך דין.

אברהם מיכאלי: אתה המחוקק.

אברהם מיכאלי: אנחנו המחוקקים ואנחנו דורשים מאנשים דברים שהם לא ברי ביצוע.

דוד רותם: הם ברי ביצוע.

הלשכה המשפטית: חבר הכנסת מיכאלי, זה יותר פשוט מכפי שזה נראה.

הלשכה המשפטית: הניסוח הוא ניסוח מסורבל אבל בעצם זה אומר שאתה רוצה את הפרטים של כל מי שמעורב.

אברהם מיכאלי: אם זה מסורבל, לא נאשר את המסורבל.

הלשכה המשפטית: זה ניסוח מסורבל כי המטריה היא מטריה מקיפה.

הלשכה המשפטית: לגבי ניכיון שיקים – מספר החשבון ופרטי המוסד שעליו נמשך כל שיק, פרטי זיהויו של בעל החשבון, מענו ומספר הטלפון שלו כפי שהם מופיעים על השיק, ושם האדם שלפקודתו נמשך השיק.

הלשכה המשפטית: לדוח יצורף עותק מצולם של השיק משני צדדיו.

הלשכה המשפטית: במקרה שהתמורה ניתנה בשיק יכללו בדוח כל פרטי השיק שניתן כתמורה.

<יצחק מימון: אנשי משרד האוצר, לגבי הדיווח על אופן התמורה.

<יצחק מימון: האם אפשר לוותר על זה?

דוד רותם: לא.

דוד רותם: אנחנו לא מוותרים על כלום.

דוד רותם: זה הצו.

דוד רותם: לא מוצא חן בעיניכם, אתם יכולים להגיד שאתם מתנגדים לצו הזה ואז ניקח את הצו השני.

<יצחק מימון: ההערה שלי באה רק כדי לפתור בעתיד בעיות שעלולות להיגרם בגלל הפרט הזה.

<יצחק מימון: אנחנו לא תמיד יודעים איך באמת תסתיים העסקה.

<יצחק מימון: ברוב המקרים עסקה, בין אם זה המרת מטבע, בין אם זה ניכיון שיק ובין אם זה העמדת הלוואה, מסתיימת בהעברת יתרת הזכות לכרטיס של הלקוח שמתנהל כמו חשבון בנק.

<יצחק מימון: יכול להיות שלאחר מכן זה ישולם במזומן, יכול להיות שזה ישולם בשיק, יכול להיות שזה ישולם בהעברה בנקאית, יכול להיות שזה גם לא ישולם באותו יום ומאוד קשה טכנית – לא משפטית – לקשור את האופן שבו זה שולם לפעולה המקורית.

<יצחק מימון: אנחנו גם לא רוצים להיות מצויים בסיטואציה בה רשמנו פעולה ששילמנו אותה בשיק, הלקוח חזר אחרי שעתיים ולא הספיק להפקיד וביקש העברה בנקאית וחס וחלילה נצטרך להתמודד עם סיטואציה שלא דיווחת לי ששינית את אופן התשלום כי אני אפילו לא מסוגל לעשות את זה.

<יצחק מימון: טכנית זה מאוד מאוד מסורבל.

<יצחק מימון: אין כאן משהו מהותי.

<יצחק מימון: אם תבקשו את זה, זה יגרום לבעיה.

<יצחק מימון: כל אנשי התוכנה שצריכים מחר בבוקר לשבת ולנסות לתכנת את מה שאתם מבקשים כאן, זה כמעט בלתי אפשרי.

<יצחק מימון: אני מתייחס לסיפא של סעיף קטן (1), שהתמורה ניתנה בשיק יכללו בדוח כל פרטי השיק שניתן כתמורה.

<יצחק מימון: יש מקרים שזה אפשרי אבל יש מקרים שזה לא יהיה אפשרי.

<שלומית ווגמן: תיעשה פעולה חדשה.

הלשכה המשפטית: לגבי ניכיון שטרי חליפין ושטרי חוב – פרטי הזהות והמען של עושה השטר והנמשך, כפי שהם מופיעים על גבי השטר.

הלשכה המשפטית: לדוח יצורף עותק מצולם של שטר החליפין או שטר החוב משני צדדיו.

הלשכה המשפטית: לגבי המרת מטבע של מדינה אחת במטבע של מדינה אחרת כנגד שיק – ייכללו כל פרטי הדוח כאמור בפסקת משנה (1).

הלשכה המשפטית: לגבי מסירת נכסים פיננסיים כנגד מטבע – סוג הנכסים הפיננסיים שנעשית בהם הפעולה.

הלשכה המשפטית: אם הפעולה נעשית באמצעות שיקים – גם את פרטי הדוח כאמור בפסקה (1).

הלשכה המשפטית: אם הפעולה נעשית באמצעות שטרי חליפין ושטרות חוב – גם את פרטי הדוח כאמור בפסקת משנה (2).

הלשכה המשפטית: לגבי מסירת נכסים פיננסיים לאדם כנגד המחאת זכותו של אדם לקבל נכסים פיננסיים מאחר – סוג הנכסים הפיננסיים שנעשית בהם הפעולה.

הלשכה המשפטית: אם הפעולה נעשית באמצעות שיקים – גם את פרטי הדוח כאמור בפסקה (1).

הלשכה המשפטית: אם הפעולה נעשית באמצעות שטרי חליפין ושטרות חוב – גם את פרטי הדיווח כאמור בפסקת משנה (2).

הלשכה המשפטית: כמו כן יש לכלול את פרטי הזיהוי של הנמחה והממחה, כמפורט להלן: (1) פרטי הנמחה – שם, מספר זהות, מען, מספרי טלפון, מעמד הלקוח, מדינת הנפקת מסמך הזיהוי, ביחיד – תאריך לידה ומין, בתאגיד – תאריך ההתאגדות.

הלשכה המשפטית: (2) פרטי הממחה – שם, מספר זהות, מען, ביחיד – תאריך לידה ומין, בתאגיד – תאריך ההתאגדות.

אברהם מיכאלי: הוא עושה מעשה גרוע.

דוד רותם: מיכאלי, מה קרה?

דוד רותם: הוא עושה דבר מצוין.

דוד רותם: שמענו את עורך הדין של הנש"מים איך הוא בירך אותו.

הלשכה המשפטית: הצו הזה הוא פרי של איזשהו ניסיון להגיע למצב שבו מצד אחד יש במדינת ישראל רגולציה ראויה על נותני שירותי מטבע ומצד שני ניסיון לתת מענה לקשיים אמיתיים וצרכים שעלו מהשטח על ידי נותני שירותי המטבע.

הלשכה המשפטית: זה נכון שכל רגולציה באשר היא מטילה נטל ועלות על מי שמטילים עליו את הרגולציה אבל מצד שני יש כאן מתווה מסוים של צו עם הקלות שמצד אחד כן משאירות רגולציה ראויה ומצד שני מנסות לתת מענה לחלק – אני לא אומר שיש כאן מענה לכל הקשיים שהנש"מים הציגו - משמעותי מאוד מהדברים שהם הציגו ואכן יש מענה סביר.

הלשכה המשפטית: רגולציה מטילה נטל על מי שיש עליו רגולציה.

אברהם מיכאלי: אתה מבין בעצמך שכל מה שהקראנו עכשיו בדקות האחרונות דורש, מעבר לנש"מים, אנשי מקצוע לידם שהם ישבו ויעשו את העבודה.

הלשכה המשפטית: נכון.

<לילך וגנר: אני רוצה להזכיר שחלק גדול מהדברים כבר נמצא, הוספו הפסקאות בצו הקיים והוספו הפסקאות שנוספו בתיקון.

אברהם מיכאלי: אני מדבר על הנש"מים הקטנים.

אברהם מיכאלי: הנש"מים היותר ממוסדים, יש להם אנשי מקצוע והם יודעים ללוות אותם.

הלשכה המשפטית: זה נכון.

אברהם מיכאלי: כאן אנחנו מדברים על מעל אלפיים אנשים שהם לא בדיוק ממוסדים.

אברהם מיכאלי: לוקחים להם את הרישיון.

הלשכה המשפטית: לא לוקחים מהם רישיון אלא מטילים עליהם רגולציה.

אברהם מיכאלי: מכשילים אותם.

הלשכה המשפטית: לא מכשילים אותם.

הלשכה המשפטית: אין ספק שמכבידים כאן את הרגולציה.

אברהם מיכאלי: זה לא מכבידים.

אברהם מיכאלי: זה חונקים.

דוד רותם: זה לא חונקים ולא כלום.

<נטע דורפמן רביב: אנחנו בדיוק בסעיף של סליקת כרטיסי חיוב.

<נטע דורפמן רביב: לא מדובר על אותם אלפי נותני שירותי מטבע.

<נטע דורפמן רביב: יתר הסעיפים, רובם כבר קיימים בצו שכבר נמצא למעלה מעשר שנים.

אברהם מיכאלי: אני יודע, הקואליציה אטומה.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: אתה לא אטום.

דוד רותם: אתה כל הזמן חשוב על הלבנת הון.

הלשכה המשפטית: בדיווח על שירותי מטבע כאמור בסעיף 8(א)(2) לצו: פרטי הסולק – שם ומספר זהות או מספר רישום של התאגיד, לפי העניין.

הלשכה המשפטית: לעניין זה, "סולק" – כהגדרתו בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981 (להלן – חוק הבנקאות).

הלשכה המשפטית: פרטי הספק – שם, מספר זהות, מען.

הלשכה המשפטית: ביחיד – תאריך לידה ומין.

הלשכה המשפטית: בתאגיד – תאריך ההתאגדות.

הלשכה המשפטית: לעניין זה, "ספק" – ספק המבצע עסקה עם לקוח באמצעות כרטיס חיוב, כמשמעו בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986.

הלשכה המשפטית: פרטי כרטיס החיוב – סוג כרטיס החיוב, מספר הכרטיס אם ידוע או ארבע ספרות אחרונות של הכרטיס, המדינה המנפיקה, וכן שם, מספר זהות ומספר חשבון של בעל הכרטיס בתאגיד בנקאי, אם ידועים.

הלשכה המשפטית: לעניין זה, "כרטיס חיוב" – כהגדרתו בחוק הבנקאות.

הלשכה המשפטית: פרטי הפעולה שבוצעה אצל הספק בכרטיס החיוב - סכום הפעולה, מועד ביצוע הפעולה, מספר הפעולה, סוג הפעולה (תשלומים/רגילה), המטבע בו בוצעה הפעולה.

הלשכה המשפטית: ניתן השירות באמצעות העברה בנקאית – יכללו בדיווח פרטי החשבון שההעברה נעשית אליו (מספר חשבון, שם חשבון, תאריך פתיחת חשבון, אם ידוע לו, כתובת למשלוח דואר), פרטי זיהוי של בעל החשבון (שם, מספר זהות, מען, תאריך לידה ומין או תאריך התאגדות), פרטי המוסד הפיננסי שאליו מבוצעת ההעברה (שם המוסד הפיננסי, מספר בנק, מספר הסניף, מען).

הלשכה המשפטית: ניתן השירות באמצעות שיק – ייכללו כל פרטי השיק שניתן כתמורה, לרבות שם האדם שלפקודתו נמשך השיק.

הלשכה המשפטית: בדיווח לפי סעיף 8(ב) – סיבת הדיווח, לרבות תיאור הפעולה שבשלה הוגש הדיווח על כל נסיבותיה.

הלשכה המשפטית: לגבי מבקש השירות ומקבל השירות - שם.

הלשכה המשפטית: מספר זהות.

הלשכה המשפטית: מען.

הלשכה המשפטית: מספרי טלפון, עד שני מספרים, אם ידועים.

הלשכה המשפטית: ביחיד – תאריך לידה.

הלשכה המשפטית: בתאגיד –תאריך ההתאגדות.

הלשכה המשפטית: ביחיד – מין.

הלשכה המשפטית: מעמד הלקוח (תושב/תושב חוץ/תאגיד ישראלי/תאגיד חוץ).

הלשכה המשפטית: מדינת הנפקת מסמך הזיהוי.

הלשכה המשפטית: 10.

הלשכה המשפטית: איסור גילוי ועיון נותן שירותי מטבע לא יגלה את עובדת גיבושו, קיומו, אי קיומו או תוכנו של דוח לפי סעיף 8(ב), וכן עובדת קיומו של דיווח משלים כמשמעותו בסעיף 31(ג) לחוק, קיומה של בקשה לדיווח כאמור או תוכנו של אחד מאלה, וכן מתן עיון במסמכים המעידים על כל אחד מאלה אסור, זולת למי שמוסמך לכך לצורך מילוי לתפקידו אצל נותן שירותי המטבע, לממונה או למי שהוא הסמיכו, לרשות המוסמכת או לפי צו בית משפט.

הלשכה המשפטית: 11.

הלשכה המשפטית: חובת בדיקה אל מול הרשימה נותן שירותי מטבע יבדוק אל מול הרשימה – אם מצוי בה שם או מספר זהות של מבקש שירות או מקבל שירות, שחלה לגביו חובת זיהוי לפי סעיף 3.

הלשכה המשפטית: בדיקה כאמור תיערך כל אימת שהוסף ארגון או אדם לרשימה.

הלשכה המשפטית: אני מזכיר שאחד התיקונים שעשינו הוא שקישור לרשימה הזאת יופיע באתר של הממונה.

<מנחם ירון: לגבי הסעיף הזה.

<מנחם ירון: אנחנו כנותני שירותי מטבע לא יודעים מתי נוסף שם לרשימה.

הלשכה המשפטית: לכן יש לך קישור.

הלשכה המשפטית: תיכנס לקישור ותדע.

<מנחם ירון: זה אומר שלכל פעולה צריך לבדוק.

<מנחם ירון: גם אם בן אדם עשה פעולה אתמול, היום אני צריך לבדוק עוד פעם כי אולי בינתיים השם שלו נוסף לרשימה.

<מנחם ירון: הניסוח בעצם מייתר כי המשמעות אומרת שכל פעם תבדוק מול הרשימה.

דוד רותם: תבדוק כל פעם מול הרשימה.

<מנחם ירון: לי אין בעיה כי אני בודק טכנולוגית.

<מנחם ירון: אני רק אומר מבחינת הניסוח שהמשמעות היא לבדוק כל בן אדם.

הלשכה המשפטית: נכון.

הלשכה המשפטית: אם שמותיהם של צדדים לפעולה, מצויים בה.

הלשכה המשפטית: לעניין זה "פעולה" – כל אחת מאלה: העברה אלקטרונית מישראל לחוץ לארץ ומחוץ לארץ לישראל.

הלשכה המשפטית: העברה מישראל למדינה או לטריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה, לרבות באמצעות תשלום שיקים שהציג מוסד פיננסי במדינה או בטריטוריה כאמור.

הלשכה המשפטית: העברה ממדינה או מטריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה לישראל, לרבות באמצעות תשלום שיקים המשוכים על מוסד פיננסי במדינה או בטריטוריה כאמור.

הלשכה המשפטית: 12.

הלשכה המשפטית: קביעת מדיניות נותן שירותי מטבע יקבע מדיניות, כלים וניהול סיכונים בעניין איסור הלבנת הון ומימון טרור לצורך מילוי חובותיו בעניין זיהוי, דיווח וניהול רישומים לפי החוק, לרבות בנושאים אלה: הליך הכרת הלקוח.

הלשכה המשפטית: מעקב אחר איומי הלבנת הון ומימון טרור, הנובעים, בין השאר, מטכנולוגיות חדישות, בפרט אלה המאפשרות ביצוע עסקאות שלא פנים אל פנים.

הלשכה המשפטית: 13.

הלשכה המשפטית: ניהול רישומים ושמירתם נותן שירותי מטבע שמחזור הפעילות השנתית שלו עלה על שלושה מיליון שקלים חדשים בשנה, יקים מאגר מידע ממוחשב של כל הפעולות ופרטי הזיהוי והדיווח הנדרשים לפי צו זה, בתום שלושה חודשים מתום השנה שבה עלה מחזור הפעילות כאמור.

הלשכה המשפטית: לעניין זה, "מחזור פעילות שנתית" – סך כל התקבולים וההוצאות של נותן שירותי המטבע בשנה.

הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע ישמור את מסמכי הזיהוי.

הלשכה המשפטית: לעניין זה, "מסמכי זיהוי" – כל מסמך שנמסר לצורך זיהוי ואימות, לרבות הצהרה שניתנה לפי צו זה וכן מסמכים עיקריים ששימשו את נותן שירותי המטבע להכרת הלקוח לפי סעיף 2.

הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע ישמור את כל פרטי הדיווח הנדרשים לפי סעיף 9 וכן את מסמכי הפעולה בסכום העולה על 10,000 שקלים חדשים, ולגבי פעולה כאמור בסעיף 3(ב) או (ג) – בסכום העולה על 5,000 שקלים חדשים.

הלשכה המשפטית: שמירת מסמך ההוראה לביצוע פעולה יכול שתיעשה באמצעות סריקה ממוחשבת בתנאים המפורטים בתקנה 3א לתקנות העדות, ובלבד שמסמך כאמור אינו כולל רישם שנערך בכתב ידו של מבצע הפעולה לרבות חתימתו.

הלשכה המשפטית: כאן הצמדנו את זה לצו הבנקים שמאפשר במקרים מסוימים לשמור את המסמכים באמצעות סריקה ממוחשבת.

הלשכה המשפטית: כאמור, זאת השוואה למה שיש היום בצו הבנקים.

<עופר שפירא: מה קורה עם רישום בכתב יד?

<עופר שפירא: חתימה זה רישום בכתב יד?

הלשכה המשפטית: כן.

<עופר שפירא: כל מסמך חתום.

<עופר שפירא: על כל מסמך יש חתימה.

הלשכה המשפטית: חתום על ידי הלקוח?

<עופר שפירא: גם וגם.

הלשכה המשפטית: מה שחתום על ידי הלקוח, צריך לשמור.

הלשכה המשפטית: מה לא חתום על ידי הלקוח, אפשר לסרוק.

הלשכה המשפטית: זה בגלל דרישות המשטרה והיא הסבירה את זה כאן.

הלשכה המשפטית: גם בצו הבנקים, כאשר יש חתימה, כאשר יש כתב יד שרוצים לזהות אותו, מבחינת זיהוי פורמלי הם צריכים את חתימת המקור.

הלשכה המשפטית: כל מקום שאין חתימה, אפשר לסרוק את הדבר.

הלשכה המשפטית: זה ניסוח שנלקח אחד לאחד מצו הבנקים.

<עופר שפירא: בקשה לביצוע פעולה בפקס.

<עופר שפירא: מה זה בקשה לביצוע?

הלשכה המשפטית: בפקס אין לך את כתב היד.

הלשכה המשפטית: זה לא כתב יד אלא העתק.

<עופר שפירא: הוא חתם למטה בסוף הפקס.

<עופר שפירא: אני יכול לשמור את זה בצורה אלקטרונית?

הלשכה המשפטית: מה נמצא אצלך, הפקס?

<עופר שפירא: צילום של הפקס.

<עופר שפירא: אני מקבל פקס עם חתימה.

הלשכה המשפטית: זה לא כתב יד.

הלשכה המשפטית: זה לא המקור של כתב היד.

הלשכה המשפטית: לכאורה אתה יכול לשמור את זה.

<קריאה: מה שהוא חתם בפניך.

<מנחם ירון: מה זה מסמך ההוראה?

<מנחם ירון: זה משהו חדש?

<מנחם ירון: מסמך ההוראה לביצוע פעולה.

הלשכה המשפטית: זה מונח מצו הבנקים.

<מנחם ירון: אין לנו דבר כזה.

<מנחם ירון: לא היה לנו דבר כזה עד היום.

הלשכה המשפטית: אין לכם דבר כזה.

<מנחם ירון: אנחנו צריכים לשמור הצהרות מבקש שירות.

<מנחם ירון: מה זה הוראה לביצוע פעולה?

<קריאה: בלקוחות קבועים, יהיה לכם.

<מנחם ירון: אנחנו לא יכולים לסרוק את מסמכי פתיחת החשבון של לקוח קבוע.

<מנחם ירון: חייבים לשמור את הנייר שהוא חתם עליו?

דוד רותם: אני רוצה להבין, הזמנתם לכאן את גפני?

אברהם מיכאלי: הוא המומחה שלנו לכל הסוגיות.

דוד רותם: לכל מה שקשור להלבנת הון, הוא מתאים.

דוד רותם: הוא המומחה.

משה גפני: קודם כל, מה שקשור להון ואחר כך להלבנה.

משה גפני: אני אפילו לא יודע מה הנושא.

אברהם מיכאלי: היום דודו דואג ללשכת עורכי הדין.

אברהם מיכאלי: אתה דואג לפרנסה לכל עורכי הדין שאין להם עבודה.

משה גפני: התברר שמהלך הפוליטי של ישראל היום הוא משגה.

משה גפני: באמת הוא משגה, אבל מי אני שאני אגיד לכם מה לעשות.

<נטע דורפמן רביב: הערה.

<נטע דורפמן רביב: בסעיף של ניהול רישומים יש לנו מספר פטורים מזיהוי פנים אל פנים לגבי לקוח קבוע.

<נטע דורפמן רביב: מדובר על כך שהוא מחויב בהקמת מאגר מידע וזה במספר סעיפים – בסעיף 3, בסעיף 4.

<נטע דורפמן רביב: יש מספר סעיפי הקלה לאורך הצו למי שמחויב בהקמת מאגר מידע לפי סעיף 13(א) והוא בעצם יכול שלא לעשות זיהוי פנים אל פנים.

<נטע דורפמן רביב: אני מציעה שהנוסח לא יהיה מי שמחויב בהקמת מאגר אלא מי שהקים מאגר מידע לפי 13(א).

<קריאה: זה משהו מאוד מהותי.

<נטע דורפמן רביב: מי שהקים את מאגר המידע, את ה-13(א) ויש לו מאגר מידע, הוא זה שמקבל את ההקלות.

<נטע דורפמן רביב: זאת הייתה הכוונה.

<נטע דורפמן רביב: שלא תשתמע מבחינה ניסוחית עצם החובה להקים מאגר.

אברהם מיכאלי: על זה ניהלו כאן מאבקים.

הלשכה המשפטית: לא.

הלשכה המשפטית: זה משהו אחר.

הלשכה המשפטית: אתה מדבר על משהו אחר.

הלשכה המשפטית: הוויכוחים שהיו כאן על מאגרי מידע בעניין הנש"מים, זה היה במסגרת חוק ההסדרים וזה היה מאגר מידע שנמצא במס הכנסה.

הלשכה המשפטית: אתה מערבב בין שני דברים.

אברהם מיכאלי: בכלל לא מערבב.

אברהם מיכאלי: תאמין לי שאם הייתי יושב בדיונים בוועדת המדע ומזכיר את המילה מאגר מידע, היית רואה את כולם קופצים.

<נטע דורפמן רביב: כל ההקלות הן לגבי מי שהקים מאגר מידע.

<נטע דורפמן רביב: אני מציעה שגם מי שלא מחויב והחליט להקים מאגר מידע ויש לו את מאגר המידע, גם הוא בעצם יקבל את ההקלות.

<נטע דורפמן רביב: למשל, נותן שירותים עם מחזור של פחות משלושה מיליון שקלים, אם הוא בכל זאת מחליט להקים מאגר מידע כי הוא רוצה שהמחזור שלו יעלה, ההקלות יינתנו גם לו.

<נטע דורפמן רביב: לכן אני מציעה שיהיה כתוב מי שהקים מאגר מידע לפי סעיף 13(א), לאורך הסעיפים, וזה יחול גם על מי שחייב וגם על מי שהחליט להקים מאגר כזה באופן וולנטרי.

<אוהד מימון: מה לגבי המסמך הזה?

<אוהד מימון: מישהו יכול להבהיר על מה מדובר?

<אוהד מימון: זה מסמך ההוראה?

<אוהד מימון: זה משהו חדש?

הלשכה המשפטית: לקחנו את הדברים שבצו הבנקים.

<אוהד מימון: הדברים שבצו הבנקים, נכונים לבנקים.

הלשכה המשפטית: אתם לא רוצים את זה?

<אוהד מימון: אני מציע שייכתב "ככל שישנם", כי לא תמיד יש את המסמכים לביצוע הוראה אצל הנש"מים.

<אוהד מימון: יש את הנושא שהוא חורג מהנוסח של הצו.

<נטע דורפמן רביב: למעשה יש כאן שני דברים.

<נטע דורפמן רביב: יש כאן דרישה לשמור מסמכי פעולה.

<נטע דורפמן רביב: בסיפא יש הקלה לפיה אפשר לשמור את המסמך, דרישה שכבר הייתה, באמצעות סריקה ממוחשבת.

<נטע דורפמן רביב: אנחנו בעצם מקלים.

<נטע דורפמן רביב: מסמך ששמרת, תוכל לעשות באמצעות סריקה ממוחשבת.

<נטע דורפמן רביב: לכן אני לא כל כך מבינה על מה הטענה.

<אוהד מימון: אנחנו שואלים מה זה מסמך ההוראה.

הלשכה המשפטית: אולי אני אבהיר את הנקודה.

הלשכה המשפטית: אני חושב שמפריעות להם המלים "מסמך ההוראה לביצוע פעולה".

הלשכה המשפטית: אולי הכוונה במסמכי הפעולה.

הלשכה המשפטית: בתחילת הסעיף מדברים על מסמכי הפעולה.

הלשכה המשפטית: לא מסמך ההוראה לביצוע הפעולה.

<אוהד מימון: בסדר.

הלשכה המשפטית: אם כן, מסמכי הפעולה.

<יצחק מימון: בוא נסגור את הסיטואציה.

<יצחק מימון: אנחנו לא מדפיסים הכול.

<נטע דורפמן רביב: אתה שומר את מסמכי הפעולה.

<קריאה: אתה לא חייב להדפיס ולשמור.

<קריאה: פשוט תשמור.

<אוהד מימון: במקום לשמור פיזית, לסרוק את זה.

<יצחק מימון: כדי לסרוק משהו, צריך להדפיס אותו.

<יצחק מימון: אנחנו לא מדפיסים.

<קריאה: יש לך מסמך פיזי שהוא חתם עליו.

<קריאה: במקום לשמור אותו בקלסר, שמור אותו סרוק.

<יצחק מימון: לפעמים אין מסמכים פיזיים.

<יצחק מימון: פעולת המרה פשוטה, לא מוציאים מסמך על כל פעולה כזאת.

<יצחק מימון: המסמך נוצר במחשב אבל לא מדפיסים אותו.

הלשכה המשפטית: האם על אנשי משרד האוצר מקובל?

<יצחק מימון: אנחנו לא מדברים עכשיו על מסמכי זיהוי.

<יצחק מימון: אנחנו מדברים על מסמכי הפעולה עצמה.

הלשכה המשפטית: נטע, האם מקובל עליכם שאת המילה מסמכים אפשר לפרש גם כקבצי מחשב?

<לילך וגנר: יש הבדל בין מסמך שאתה יכול לשנות אותו בדיעבד ולשמור מסמך סרוק.

הלשכה המשפטית: הוא אומר שהוא לא מדפיס את המסמך.

הלשכה המשפטית: בהנחה שעל פעולה מסוימת הוא לא מדפיס מסמך, מה אתם רוצים שהוא ישמור?

הלשכה המשפטית: שהוא ידפיס את זה וישמור?

<לילך וגנר: או שידפיס וישמור סריקה או שישמור באמצעות מסמך שלא ניתן לשינוי.

<אוהד מימון: אני חושב שקצת התבלבלנו.

<אוהד מימון: הסיפא היא סיפא של הקלה שבאה מכיוון צו הבנקים.

<אוהד מימון: כאשר יש פעולות – כפי שחברי עורך דין מימון אומר – שמבוצעות היום בקבצי מחשב והוא רשם אצלו את הפעולה, ביצע המרה על סך 10,000 שקלים, שמר אותה בקובץ מחשב, זה עונה על הרישא, לשמור את כל פרטי הדיווח ואת כל מסמכי הפעולה.

<אוהד מימון: מסמכי פעולה זה קובץ המחשב.

<אוהד מימון: צריך לנעול את קובץ המחשב והוא בכלל לא נכנס לסיפא.

<אוהד מימון: המשמעות של הסעיף הזה היא לא להדפיס את הקבצים.

הלשכה המשפטית: אני אסכם ונראה אם אני מבין נכון.

הלשכה המשפטית: תקנו אותי, שני הצדדים, אם אני טועה.

הלשכה המשפטית: ככל שמדובר על פעולות שנעשות בלי שמדפיסים אלא עם קבצי מחשב, כמו שעורך דין אוהד מימון אמר וכפי שאמרה עורכת הדין וגנר, סוגרים אותם, נועלים אותם והם לא ניתנים יותר לשינוי.

הלשכה המשפטית: קבצי מחשב, או שהפכו אותם ל-PDF או שסגרו אותם ואי אפשר לשנות אותם.

<אוהד מימון: אלה קבצים שנמצאים.

הלשכה המשפטית: מקובל עליכם שזה נחשב כמסמכים ששומרים.

<נטע דורפמן רביב: ככל שזה בלתי ניתן לשינוי.

הלשכה המשפטית: ככל שזה בלתי ניתן לשינוי.

הלשכה המשפטית: בסדר גמור.

<מנחם ירון: אין דבר כזה של קובץ שלא ניתן לשינוי.

<מנחם ירון: יש אתר ובן אדם עושה פעולה דרך האתר.

<מנחם ירון: בן אדם נכנס לאתר של הנש"מ כמו שהוא נכנס לאתר של הבנק ואומר שהוא עכשיו רוצה לבצע המרה של כסף.

<מנחם ירון: אין כאן מסמך, אין תיעוד ואין כלום.

<מנחם ירון: יש רשומה בבסיס נתונים שאומרת שבתאריך זה וזה בן אדם רצה לבצע פעולה כזאת וכזאת, מספר לקוח, מספר פעולה, תאריך, ערך וזהו.

<מנחם ירון: זה לא מסמך ואי אפשר לשמור אותו.

הלשכה המשפטית: על זה בדיוק היה כאן הדו שיח.

הלשכה המשפטית: על כך הסכימו נציגי הממשלה.

הלשכה המשפטית: ככל שמדובר על סוג של קובץ שנמצא אצלך, סוג של מידע שנמצא בבסיס המידע שלך שאתה יכול לנעול אותו, הרי יש דברים כאלה שאתה יכול ברשומות מוסדיות ודברים כאלה שאתה נועל אותם ואתה לא יכול לשנות אותם ברמה המחשובית.

הלשכה המשפטית: ככל שמדובר על דבר כזה, מבחינתם זה מסמך ששמרת.

הלשכה המשפטית: ככל שמדובר על דבר שאתה מציג, מבחינתם אתה צריך להדפיס את זה ולשמור את זה.

<אופיר מנצ'ל: ברשותך, אני רוצה לחזור להערה האם מי שמחויב ברישום מאגר מידע או מי שכבר ניהל מאגר מידע, לגבי ההקלות.

<אופיר מנצ'ל: ראשית, זאת חריגה מהנוסח שקיים.

הלשכה המשפטית: להפך.

הלשכה המשפטית: ההצעה של משרד האוצר היא להקל.

<אופיר מנצ'ל: היא לא רק מקלה אלא היא מקשה ואני אסביר למה.

<אופיר מנצ'ל: מבחינת הזמנים.

<אופיר מנצ'ל: מכיוון שניהול המאגר, החובה לנהל מאגר בפועל, היא אחרי שיש לי שנה שאני מנהל מחזור מסוים ושלושה חודשים לאחר מכן.

<אופיר מנצ'ל: זאת אומרת שאני מגיע כבר לשנתיים ממועד אישור הצו.

<אופיר מנצ'ל: לעומת זאת, תחולת הצו היא מתשעה חודשים.

<אופיר מנצ'ל: זה אומר שיש לי שנה שבעצם ההקלות הן לא בתוקף וזאת לא הכוונה.

<אופיר מנצ'ל: אני הרי צריך לנהל מאגר.

משה גפני: גייסו את מיקי לוי להצבעה?

משה גפני: הוא לא יכול להצביע.

אברהם מיכאלי: הממשלה בלחץ ולכן הביאו אותו.

<אופיר מנצ'ל: אני אומר שלגבי התקופה הראשונה זאת לא הקלה אלא החמרה.

<נטע דורפמן רביב: אם אין לך מאגר מידע, אתה לא יכול לקבל הקלות שנובעות מכך שיש לך מאגר מידע.

<אופיר מנצ'ל: אבל זה לא הנוסח עליו סוכם.

<נטע דורפמן רביב: אי אפשר שאדם שאין לו מאגר מידע יקבל הקלה.

<אופיר מנצ'ל: למשל לקוח קבוע לא קשור למאגר מידע.

<אופיר מנצ'ל: אין שום קשר בין לקוח קבוע למאגר מידע.

<קריאה: הייתם כותבים שיעבוד עם מחשב, אבל כתבתם מאגר מידע.

<אופיר מנצ'ל: זה אומר שאם בעוד תשעה חודשים אין לי מאגר מידע, ולמרות שאני לא חייב בכך, מאגר המידע נתן לי זמן ארוך יותר, אז כל ההקלות לא חלות עלי.

<אופיר מנצ'ל: אין קשר ענייני בין למשל לקוח קבוע למאגר המידע.

הלשכה המשפטית: לא הבנתי איזה הקלות אתה רוצה.

הלשכה המשפטית: ההקלה היא למי שיש לו מאגר מידע ומשרד האוצר הציע להרחיב את ההקלה ולומר שגם אם אתה לא מחויב אבל בצורה וולנטרית אתה מקים את המאגר.

<אופיר מנצ'ל: בטווח הארוך זה מקל אבל בטווח הקצר של תשעה חודשים ויום, לא.

<נטע דורפמן רביב: הפרשנות לא תוכל להיות שמי שאין לו מאגר מידע יוכל לקבל את ההקלה.

<נטע דורפמן רביב: ההקלה נובעת מכך שבמקום לעשות את הדברים שנדרשים בצו, אתה עושה את זה כבר בתוך מאגר המידע.

<נטע דורפמן רביב: לכן מי שיש לו מאגר מידע למרות שהוא לא חייב, גם הוא יקבל את ההקלה.

דוד רותם: אלעזר, אפשר להמשיך.

אברהם מיכאלי: אנחנו מבקשים מהיושב ראש הפסקה.

אברהם מיכאלי: אנחנו הולכים לישיבות סיעה.

דוד רותם: תלכו לישיבות סיעה.

דוד רותם: מי צריך אתכם כאן?

אורי מקלב: אתם לא נותנים לנו לעשות את העבודה הפרלמנטרית.

עדי קול: אתם מבזבזים כל כך הרבה זמן.

דוד רותם: אנחנו נותנים לכם כמה זמן שאתם רוצים אבל אל תבזבזו לי את הזמן.

אורי מקלב: כל הדיון הוא בין אנשי המקצוע לבין עורכי הדין לבין היועץ המשפטי של הוועדה.

דוד רותם: על זה היועץ המשפטי של הוועדה כבר במשך חודש ישב.

אברהם מיכאלי: אנחנו מאוד מעריכים אותו אבל מה לעשות שהוא לא קובע לבד.

אורי מקלב: זה נושא אקוטי.

אורי מקלב: זאת הפרנסה שלהם והולכים לפגוע במקצוע שלהם.

עדי קול: הפרנסה שלהם לא צריכה להעלים מס.

אברהם מיכאלי: לא, אל תגידי את זה.

אברהם מיכאלי: זאת דמגוגיה זולה.

עדי קול: זאת לא דמגוגיה.

אברהם מיכאלי: זאת דמגוגיה זולה.

אברהם מיכאלי: אם תגידו את זה עוד פעם ועוד פעם, זה לא משנה את העובדות.

עדי קול: זאת לא דמגוגיה זולה.

עדי קול: זאת עובדה.

אברהם מיכאלי: דמגוגיה זולה.

דוד רותם: יכול להיות שזאת דמגוגיה זולה.

אורי מקלב: יש אנשים שמנהלים עסק.

דוד רותם: היה כאן עורך הדין שלהם.

אברהם מיכאלי: הוא הלך.

אברהם מיכאלי: אז מה?

אברהם מיכאלי: אנחנו עומדים על עורכי דין?

אורי מקלב: לבוא ולומר שאנחנו מבזבזים זמן?

אורי מקלב: עשרות ישיבות ישבנו בעניין הזה.

הלשכה המשפטית: חבר הכנסת מקלב, אתה לא היית, אני הקדמתי וגם הסברתי לחבר הכנסת מיכאלי שהנוסח שמונח כאן הוא אחרי מאוד זמן של עבודה שנעשתה גם מול נותני שירותי מטבע וגם מול נציגי הממשלה כדי להוביל איזשהו מתווה.

הלשכה המשפטית: אף אחד לא יוצא כאן עם כל תאוותו בידו אבל זה נותן איזשהו מענה לדברים מאוד משמעותיים שנותני שירותי מטבע העלו להקל עליהם ולהתחשב בצרכים האמיתיים שלהם מצד אחד, ומצד שני לאפשר מתווה ראוי של איסור הלבנת הון בדומה לגופים פיננסים אחרים בהתאם למה שנקבע בחוק.

אורי מקלב: אני רוצה להודות לכם.

אורי מקלב: השקעתם בזה הרבה זמן, כולל גם אתנו.

אורי מקלב: אנחנו לא הסכמנו לכל.

אורי מקלב: כפי שהצגת, זה המקסימום אליו יכולת להגיע גם במועדים.

דוד רותם: אתם עכשיו צריכים ללכת לישיבות סיעה.

אברהם מיכאלי: אני מבין שאתה שמח על כך.

אורי מקלב: אני באמת מבקש ממך, לאור זה שאנחנו צריכים ללכת לישיבות סיעה, זה יום מאוד אקוטי עבורנו, ישיבות הסיעה הוקדמו בעקבות המליאה שיושבת ואני מאוד מבקש ממך שתעשה הפסקה בדיון.

דוד רותם: אני לא אעשה הפסקה בדיון.

דוד רותם: אני אגמור את הדיון.

אורי מקלב: אני מבקש שתאפשר לנו לעשות את עבודתנו הציבורית.

אורי מקלב: אנחנו רוצים להיות כאן ואני חושב שבחלק המקצועי, הוויכוח ביניהם, צריך באמת ללבן את העניין.

אורי מקלב: מצד שני באמת יש לנו ישיבות סיעה.

דוד רותם: באיזה סעיף אתה?

הלשכה המשפטית: אני בסעיף 13(ד).

הלשכה המשפטית: אני מסכם.

הלשכה המשפטית: ראשית, נשנה בסעיף קטן (ג) משמירת מסמך ההוראה לביצוע הפעולה, לשמירת מסמך פעולה.

הלשכה המשפטית: הובהר שמסמך הפעולה נחשב גם כקבצי מחשב כאשר מדובר על קבצי מחשב סגורים ונעולים שלא ניתנים לשינוי.

<שלומית ווגמן: שעולים בקנה אחד עם הרציונל של תקנות העדות.

הלשכה המשפטית: נכון.

הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע החייב בהקמת מאגר לפי סעיף קטן (א), ישמור במאגר את כל פרטי הפעולות שביצע מקבל שירות קבוע על שמו.

הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע ישמור תיעוד בכתב של בדיקת פעילות כאמור בסעיף 7 וממצאיה לתקופה של שבע שנים.

הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע ישמור את המסמכים כאמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב) במצורף ובאורח נגיש, לתקופה של שבע שנים מתום השנה שבה ניתן שירות מטבע.

הלשכה המשפטית: 14.

הלשכה המשפטית: מסירת מסמכים, ידיעות והסברים נותן שירותי מטבע ימסור לרשם או למי שיסמיך, לפי דרישה, מסמכים, ידיעות והסברים בקשר למילוי חובותיו לפי צו זה.

הלשכה המשפטית: הסמיך הממונה אדם שדאינו עובד מדינה – תחול על אותו אדם חובת סודיות לגבי מסמכים ידיעות והסברים שנמסרו לו.

אברהם מיכאלי: איך אתה מסביר את חוק מאגרי מידע וסודיות?

אברהם מיכאלי: יש כאן פרטים של אנשים.

אברהם מיכאלי: אם זה נפרץ, מה עושים?

אברהם מיכאלי: אלה רק נש"מים.

הלשכה המשפטית: נכון, אלה רק נש"מים.

אברהם מיכאלי: יש פרטים אישיים של אנשים.

הלשכה המשפטית: נכון.

הלשכה המשפטית: לכן הם מחויבים בשמירת סודיות.

אברהם מיכאלי: מי מחויב?

הלשכה המשפטית: הנש"מים.

אברהם מיכאלי: אבל המאגרים האלה לא מוגנים כמו שהם מוגנים בבנקים.

הלשכה המשפטית: הם צריכים להגן עליהם.

הלשכה המשפטית: 15.

הלשכה המשפטית: ביטול צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירותי מטבע), התשס"ב-2001 – בטל.

הלשכה המשפטית: 16.

הלשכה המשפטית: תחילה והוראות מעבר תחילתו של צו זה תשעה חודשים מיום פרסומו.

הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע שמחזור הפעילות השנתית שלו, בשנה שקדמה לכניסת הצו לתוקף, עלה על שלושה מיליון שקלים חדשים בשנה, יקים מאגר לפי סעיף 13(א) עד לתום שלושה חודשים מהיום שבו נכנס הצו לתוקף.

הלשכה המשפטית: בתקופה שמיום תחילתו של צו זה ועד ליום 1 בינואר 2017, יראו כאילו בסעיפים 3(א) ו-13(ג), במקום המלים "בסכום העולה על 10,000 שקלים חדשים" כתוב "בסכום העולה על 25 אלף שקלים חדשים".

הלשכה המשפטית: זאת הוראת השעה עליה דיברנו קודם.

הלשכה המשפטית: זאת הוראת השעה שמחילה את הדברים בהדרגה ומורידה אותם מחמישים אלף ל-25 אלף שקלים חדשים ובתום שלוש השנים ל-10,000 שקלים חדשים.

<אוהד מימון: לגבי תחילת הצו, תשעה חודשים.

<אוהד מימון: נותני שירותי מטבע שירצו לפעול כבר עכשיו לפי הצו הזה, מדוע שלא יתאפשר להם הדבר הזה?

דוד רותם: אין להם שום בעיה.

דוד רותם: הם יכולים לפעול.

<אוהד מימון: לא.

<אוהד מימון: כי כתוב שתחילתו של הצו, כולל ההקלות.

דוד רותם: תחילתו של הצו, אבל מי שרוצה להתחיל לעבוד לפני שיש צו, הוא רשאי.

<אוהד מימון: אבל יש את ההקלות.

<אוהד מימון: יש כאן תשלובת.

<אוהד מימון: גם חובות וגם הקלות.

<אוהד מימון: נניח שיש נותן שירותי מטבע שרוצה לקחת על עצמו את החובות עם ההקלות.

<אוהד מימון: אני לא רואה מדוע לאסור עליו.

<אוהד מימון: אני מציע להוסיף – ואולם רשאי נותן שירותי מטבע לפעול.

<קריאה: זה רשאי.

<אוהד מימון: אם זה רשאי, זה בטח אינטרס של המדינה.

<אורית שפר פראם: תעבירו דיווחים לפי הצו החדש.

<יואב צבר: זה לא טוב.

<יואב צבר: צריכים את תשעת החודשים.

<יואב צבר: הרשות צריכה לקלוט את זה במערכות המידע שלה.

<יואב צבר: עזוב את הדיווחים, הרי רק מתי שהם ייתנו מתכונת של דיווח אפשר יהיה לעשות את זה.

<אוהד מימון: מקבל שירות קבוע, רוצים להכשיר את זה.

<יצחק מימון: מקבל שירות קבוע, הכר את הלקוח, כל הדברים שאפשר כבר להתחיל להחיל אותם.

<אוהד מימון: חבל.

<אוהד מימון: זה אינטרס של המדינה.

<אוהד מימון: יש כאן דברים משמעותיים מאוד שהלכתם לקראת הנש"מים, אז בואו תיישמו אותם.

<אוהד מימון: אנחנו מוכנים לקחת את זה.

<יואב צבר: מבחינתי אין בעיה.

<יואב צבר: הבעיה היחידה היא בדיווח.

דוד רותם: אתם יכולים לעשות מה שאתם רוצים.

דוד רותם: תתחיל לזהות את הלקוח.

דוד רותם: הוא עדיין לא יכול לקבל את האינפורמציה.

<אוהד מימון: בסדר.

<אוהד מימון: אני אומר למעט הדיווחים.

<לילך וגנר: הקלות מסוימות לגבי נותן שירות קבוע, אפשר להכניס לתוקף לפני.

<לילך וגנר: אם אתם רוצים.

<אוהד מימון: בסדר.

<יצחק מימון: יש הוראות זיהוי, יש אימות פרטים.

<יצחק מימון: מקבל שירות קבוע זה דבר חדש לגמרי וכך גם הכר את הלקוח.

<יצחק מימון: אפשר לצאת לשטח בעוד חודשיים.

<אוהד מימון: אלעזר, אני מזכיר שעשינו את אותו הדבר בצו הבנקאי.

<אוהד מימון: חלק מההקלות המסוימות שאפשר היה לקלוט אותן לפני כן, הכנסנו אותן.

<מנחם ירון: על פי הידוע לי, אין הבדל בקליטת הנתונים.

<נטע דורפמן רביב: אנחנו צריכים לבדוק באיזה סעיפים שנוגעים למקבל שירות קבוע ול-הכר את הלקוח.

<מנחם ירון: אין הבדל בקליטת הנתונים בצו החדש.

<מנחם ירון: צברתי עשרות שעות בחודשים האחרונים.

הלשכה המשפטית: עורך דין מימון, נציגי הממשלה מביעים נכונות שבתנאים מסוימים יקדימו את זה, כפי שעשינו בצו הבנקים.

הלשכה המשפטית: אנחנו נתאם את הפרטים בדיוק ונראה איזה דברים יהיה אפשר להכניס.

<אוהד מימון: תודה.

הלשכה המשפטית: תוספת ראשונה המדינות והטריטוריות מדינה או טריטוריה שיקבע ראש הרשות המוסמכת מתוך רשימת המדינות או טריטוריות שארגון ה-FATF פרסם הסתייגות לגביהן בנוגע לעמידתן בהמלצות הארגון בדבר איסור הלבנת הון ומימון טרור.

הלשכה המשפטית: ראש הרשות המוסמכת רשאי להורות כי סעיף 8(א)(2) לצו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותן שירותי מטבע למניעת הלבנת הון ומימון טרור, התשע"ג-2012 (להלן – הצו), לא יחול לגבי חלק מן המדינות והטריטוריות המפורטות בפרט זה.

הלשכה המשפטית: הוראה כאמור תפורסם באתר האינטרנט של הרשות המוסמכת.

הלשכה המשפטית: המדינות או הטריטוריות שלהלן: איראן, אלג'יריה, אפגניסטאן, הרשות הפלשתינית, לוב, מועצת הנסיכויות הערביות המאוחדות, מלזיה, מרוקו, סודאן, סומליה, פקיסטאן, תוניס, לבנון, מצרים, סוריה, סעודיה, הממלכה של ירדן, עירק, תימן.

הלשכה המשפטית: תוספת שנייה יש כאן טופס גם בעברית וגם באנגלית.

הלשכה המשפטית: אני אקרא במהירות רק את הטופס בעברית.

הלשכה המשפטית: הטופס באנגלית הוא תרגום של הטופס בעברית.

הלשכה המשפטית: טופס א' – איש ציבור זר: מה היא זיקתך לישראל.

הלשכה המשפטית: האם אתה תושב חוץ?

הלשכה המשפטית: ( ) כן ( ) לא אם התשובה היא חיובית, האם אתה בעל תפקיד ציבורי בכיר בחוץ לארץ כמפורט להלן (לרבות תפקיד כאמור אף אם תוארו שונה) ( נא לסמן): ( ) איני בעל תפקיד בכיר בחוץ לארץ.

הלשכה המשפטית: ( ) ראש מדינה.

הלשכה המשפטית: ( ) נשיא מדינה.

הלשכה המשפטית: ( ) ראש עיר ( ) שופט ( ) חבר פרלמנט ( ) חבר ממשלה ( ) קצין צבא בכיר ( ) קצין משטרה בכיר ( ) תפקיד ציבורי בכיר אחר.

הלשכה המשפטית: ........ (נא לפרט).

הלשכה המשפטית: ( ) כן ( ) לא אם התשובה היא חיובית, נא לסמן את תפקידו לפי הרשימה שלהלן (לרבות תפקיד כאמור אף אם תוארו שונה).

הלשכה המשפטית: ( ) ראש מדינה ( ) נשיא מדינה ( ) ראש עיר ( ) שופט ( ) חבר פרלמנט ( ) חבר ממשלה ( ) קצין צבא בכיר ( ) קצין משטרה בכיר ( ) תפקיד ציבור בכיר אחר .......... ׁ(נא לפרט)

<מנחם ירון: אלעזר, אני חוזר לשאלתי הראשונה מתחילת הדיון לגבי נושא משרה.

<מנחם ירון: במקרה של לקוח קבוע שרוצה לפתוח חשבון.

הלשכה המשפטית: אנחנו מדברים עכשיו על איש ציבור זר.

<מנחם ירון: אני עוד לא יודע שהוא איש ציבור זר.

הלשכה המשפטית: בא אליך מישהו עם דרכון, תן לו את הטופס הזה באנגלית.

הלשכה המשפטית: \

<מנחם ירון: זה רק למי שבא עם דרכון.

הלשכה המשפטית: אלא אם כן אתה חושב שהוא איש ציבור זר, שיש איזושהי אפשרות שהוא איש ציבור זר למרות שהוא נתן לך תעודת זהות ישראלית.

הלשכה המשפטית: אני מניח שברוב המקרים לא יעלה אצלך חשד כזה.

הלשכה המשפטית: נניח מישהו יבוא אליך עם דרכון, תעלה אצלך שאלה האם הוא איש ציבור זר או לא, ואז, כדי להקל על הנש"מים, כדי שלא יצטרכו לחפש ב-גוגל או בכל מיני מקומות מי זה הבן אדם הזה, יש כאן טופס, מגישים לבן אדם והוא ממלא אותו.

<נטע דורפמן רביב: לא חייבים להשתמש בטופס.

<נטע דורפמן רביב: אפשר להשתמש גם בתוכנות.

<נטע דורפמן רביב: זאת אופציה להקלה.

הלשכה המשפטית: זאת אופציה.

הלשכה המשפטית: אם אתם רוצים לעשות את זה בדרך אחרת, אפשר בדרך אחרת.

הלשכה המשפטית: האם אתה פועל בשם תאגיד?

הלשכה המשפטית: ( ) כן ( ) לא אם התשובה היא חיובית, האם אחד מבעלי השליטה בתאגיד הוא בעל תפקיד ציבורי בכיר בחוץ לארץ כמפורט להלן (לרבות תפקיד כאמור אף אם תוארו שונה) (נא לסמן).

הלשכה המשפטית: ( ) אף אחד מבעלי השליטה בתאגיד אינו בעל תפקיד בכיר בחוץ לארץ ( ) ראש מדינה ( ) נשיא מדינה ( ) ראש עיר ( ) שופט ( ) חבר פרלמנט ( ) חבר ממשלה ( ) קצין צבא בכיר ( ) קצין משטרה בכיר האם אתה שותף עסקי של תושב חוץ?

הלשכה המשפטית: ( ) כן ( ) לא אם התשובה היא חיובית, האם השותף העסקי הוא בעל תפקיד ציבורי בכיר בחוץ לארץ כמפורט להלן (לרבות תפקיד כאמור אף אם תוארו שונה) (נא לסמן).

הלשכה המשפטית: ( ) השותף העסקי שלי אינו בעל תפקיד ציבורי בכיר בחוץ לארץ ( ) ראש מדינה ( ) נשיא מדינה ( ) ראש עיר ( ) שופט ( ) חבר פרלמנט ( ) חבר ממשלה ( ) קצין צבא בכיר ( ) קצין משטרה בכיר ( ) תפקיד ציבור בכיר אחר .......... ׁ(נא לפרט) טופס ב' – הכר את הלקוח גם כאן זה טופס שאין אותו בצווים אחרים, אבל כאן הוא נועד כדי להקל על נותני שירותי מטבע לכוון אותם לשאלות ולצורת הזיהוי שמצופה מהם.

הלשכה המשפטית: אני מזכיר שכל הכרת הלקוח הזה, היא רק לגבי מקבל שירות קבוע ולא לגבי כל לקוח.

הלשכה המשפטית: פרטים אישיים: שם פרטי ומשפחה.

הלשכה המשפטית: ......................

הלשכה המשפטית: סוג לקוח ..................(ימולא על ידי הנש"מ) תחום עיסוק.

הלשכה המשפטית: .................

הלשכה המשפטית: תפקידך בעסק.

הלשכה המשפטית: ........................

הלשכה המשפטית: שם אחראי על חובות הרישום והדיווח ........................(ימולא על ידי הנש"מ).

הלשכה המשפטית: מדוע בחרת בסניף זה?

הלשכה המשפטית: ( ) גר באזור.

הלשכה המשפטית: ( ) חוסר שביעות רצון מנש"מ אחר.

הלשכה המשפטית: ( ) שינוי מצב אישי.

הלשכה המשפטית: ( ) המלצה.

הלשכה המשפטית: ( ) עובד באזור ( ) הפנייה על ידי לקוח אחר.

הלשכה המשפטית: ( ) צורך באשראי ( ) אי קבלת אשראי בבנק.

הלשכה המשפטית: ( ) אחר........ (פרט).

הלשכה המשפטית: פרטי זיהוי נוספים: האם אתה מבצע את הפעילות בעבור אחר?

הלשכה המשפטית: אם כן, בעבור מי מבוצעת הפעילות?

הלשכה המשפטית: האם אתה או מי שהוא מבצע עבורך את הפעילות מחזיק בתפקיד ציבורי בישראל?

הלשכה המשפטית: אם כן, מהו תפקידך הציבורי?

הלשכה המשפטית: האם אתה או מי שהוא מבצע עבורך את הפעילות מחזיק בתפקיד ציבורי בחו"ל?

הלשכה המשפטית: אם כן, מהו תפקידך הציבורי?

הלשכה המשפטית: האם הלקוח הגיע עם מלווה?

הלשכה המשפטית: אם כן, מי הוא ומה תפקידו?

הלשכה המשפטית: האם קיים שליח?

הלשכה המשפטית: מי הוא?

הלשכה המשפטית: ומה הם פרטיו?

הלשכה המשפטית: מהי שיטת העבודה המבוקשת?

הלשכה המשפטית: האם תאגיד בנקאי סירב לתת לך שירות מסיבות הקשורות להלבנת הון או מימון טרור?

הלשכה המשפטית: פרטי העסק: שם העסק/תאגיד ............

הלשכה המשפטית: ענף משק..........................

הלשכה המשפטית: באיזה מוצר/שירות עוסק? ...............

הלשכה המשפטית: כמה שנים מתנהל העסק?.........

הלשכה המשפטית: כמה שנים אתה מעורב בעסק?..............

הלשכה המשפטית: ספקים עיקריים ...............

הלשכה המשפטית: לקוחות עיקריים.

הלשכה המשפטית: ................

הלשכה המשפטית: מחזור שנתי של העסק בש"ח .........

הלשכה המשפטית: האם יש/היו בעבר בבעלותך או בבעלות העסק עסקים נוספים?

הלשכה המשפטית: פרט ................

הלשכה המשפטית: האם העסק חבר בהתאחדות עסקית?

הלשכה המשפטית: ....................

<עופר שפירא: זה חל על תאגיד או חל גם על כל נושא משרה?

הלשכה המשפטית: שוב, ברגע שזה נושא משרה, אתה שואל אותו וזה בהמשך למה שנאמר קודם, כל ההגדרה של נושא המשרה או עובד קבוע כמקבל שירות קבוע, הוא נועד כדי שכאשר הם יבואו אחר כך, לא תצטרך לעשות להם את כל הדברים שוב.

<עופר שפירא: מי שואל על כל נושאי המשרה בתאגיד את השאלות האלה?

<עופר שפירא: יש עשרים נושאי משרה.

הלשכה המשפטית: את אותם נושאי משרה שהתאגיד אומר שהוא רוצה שהם יפעלו בשמו, הם הרי לא ישלחו כל פעם את המנכ"ל כדי לנכות שיקים או כדי להמיר מטבעות אלא אם ישלחו אנשים מסוימים.

הלשכה המשפטית: אותם אנשים שהם רוצים לשלוח.

<עופר שפירא: אלה שעובדים מולך בפעילות הזאת.

הלשכה המשפטית: נכון.

הלשכה המשפטית: אותם אנשים שהתאגיד רוצה לשלוח אותם לעבוד עם הנש"מים, להם צריך לעשות את הזיהוי ושוב, כחלק מהפעילות שלהם בתאגיד ולא כגורמים פרטיים.

הלשכה המשפטית: פעילות צפויה: ( ) המרת מטבעות.

הלשכה המשפטית: ( ) מכירת או פדיון של המחאות נוסעים.

הלשכה המשפטית: ( ) העברות כספים מישראל לחו"ל.

הלשכה המשפטית: ( ) העברות כספים מחו"ל לישראל.

הלשכה המשפטית: ( ) החלפת מטבעות.

הלשכה המשפטית: ( ) ניכיון שיקים, שטרי חליפין ושטרי חוב.

הלשכה המשפטית: ( ) שירותי ניכיון כהגדרתם בסעיף 7א לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א-1981 ( ) מסירת נכסים פיננסיים כנגד מטבע.

הלשכה המשפטית: ( ) מסירת נכסים פיננסיים לאדם כנגד המחאת זכותו של אותו אדם לקבל נכסים פיננסיים מאחר.

הלשכה המשפטית: היקף פעילות היקף הפעילות הצפוי בחשבון בש"ח: הכנסות (שנתי)............... (הוצאות (שנתי) ..................

<שלומית ווגמן: כאן זה לא היקף הפעילות הצפוי בחשבון בש"ח אלא היקף פעילות עסקית צפויה.

<שלומית ווגמן: לקחנו את זה מהבנקים.

הלשכה המשפטית: בלי המילה בחשבון.

<שלומית ווגמן: אלה לא הכנסות/הוצאות אלא אולי רק שורה של היקף הפעילות העסקית הצפויה.

הלשכה המשפטית: היקף הפעילות העסקית הצפויה.

<מנחם ירון: למה צריך לשאול עסק שיכול להיות שגלגל הרבה עסקים והרבה פעילות עסקית במהלך אורך החיים שלו האם היו בעבר בבעלותך או בבעלות עסק עסקים נוספים?

<מנחם ירון: הוא יכול להתחיל לספר לי כאן סיפורי לילה ולילה על כל ההיסטוריה שלו בארבעים השנים האחרונות וכרגע נכנסו לו מאה אלף דולר כי הוא מכר לאיזושהי חברה מוצרים ועכשיו הוא בעצם רוצה להמיר אותם.

<מנחם ירון: למה אני צריך לשאול אותו על כל ההיסטוריה העסקית שלו לאורך השנים האחרונות?

<מנחם ירון: לקוח רוצה לפתוח חשבון קבוע, יש כאן שאלה האם בעבר היו בבעלותך או בבעלות עסק עסקים נוספים, האם העסק חבר בהתאחדות עסקית, שזה נגיד לגבי דברים עכשיו אבל יכול להיות שהעסק הזה עשה הרבה דברים בארבעים השנים האחרונות ואני שואל למה הוא צריך עכשיו לגולל בפני את כל ההיסטוריה העסקית שלו?

<מנחם ירון: בסך הכול הוא ביצע פעולה עם לקוח והוא רוצה להמיר את הכסף.

<שלומית ווגמן: זה לא סך הכול ביצע פעולה אלא מדובר בלקוח קבוע.

<שלומית ווגמן: זאת המשמעות של הכר את הלקוח.

<שלומית ווגמן: יכול אדם לפתוח עוד ועוד עסקים ובעצם זה עכשיו עסק חדש אבל בהחלט יש לו פעילות שהיא רלוונטית לנושא של הלבנת הון ולך יש טופס.

<מנחם ירון: השאלה כאן היא על העבר.

<שלומית ווגמן: בוודאי.

<שלומית ווגמן: אפשר לפתוח ולסגור חברות כל יום.

<שלומית ווגמן: בסופו של דבר אנחנו מדברים כאן בלקוח קבוע, בתחום של הלבנת הון, ואנחנו מנסים להקל ולכן מתחילים בפירוט אבל היינו מצפים כי כך תכיר את הלקוח שלך.

<מנחם ירון: אני מבין את הדרישה שלכם.

<מנחם ירון: העניין הוא שאנשים לא אוהבים לספר בדרך כלל על פעילויות עסקיות שיש להם מחוץ לעסק עבורו הם מבקשים את השירות.

<מנחם ירון: בשאלה הזאת אנחנו בעצם תוקעים את הפעילות שלנו מול אותו לקוח.

<שלומית ווגמן: גם בבנקים הוא יידרש לתת את אותו פירוט.

הלשכה המשפטית: ידוע לי כי מסירת מידע כוזב, לרבות אי מסירת עדכון של פרט החייב בדיווח, במטרה שלא יהיה דיווח או כדי לגרום לדיווח בלתי נכון לפי סעיף 7 לחוק איסור הלבנת הון, מהווה עבירה פלילית.

הלשכה המשפטית: תאריך...............

הלשכה המשפטית: חתימה.

הלשכה המשפטית: ....................

הלשכה המשפטית: זיהוי הפרטים על ידי נותן שירותי המטבע אני מאשר כי ביום.

הלשכה המשפטית: ...................

הלשכה המשפטית: הופיע לפני .........................................

הלשכה המשפטית: אשר זיהה עצמו באמצעות...............................

הלשכה המשפטית: שהעתקם מצ"ב.

הלשכה המשפטית: שם העובד שמילא את הטופס ..................

הלשכה המשפטית: מס' זהות ...................... חתימה .........................

הלשכה המשפטית: תוספת שלישית כללי הכרת הלקוח והבנת פעולותיו המבוצעות אצל נותני שירותי המטבע ובאמצעותו, עשויות להקטין את הסיכוי כי נותן שירותי המטבע ייהפך לכלי או קורבן להלבנת הון ומימון טרור, אשר על כן ישנה חשיבות רבה בקביעת נהלים ודרכי התמודדות אשר יסייעו לנותן שירותי המטבע בקביעת הזהות האמיתית של מקבל השירות הקבוע, בהבנת מקור או ייעוד הכספים שמבוצעת בהם הפעילות באמצעותו ובמניעת הסיכון כי ייהפך לאמצעי להלבנת הון או למימון טרור.

הלשכה המשפטית: הגדרות כל המונחים בנוהל זה יפורשו כמשמעותם בצו לפי העניין, זולת אם צוין במפורש אחרת.

הלשכה המשפטית: אין בהוראות נוהל זה כדי לגרוע מחובותיו של נותן שירותי מטבע לפי הצו ולפי הוראות כל דין.

הלשכה המשפטית: מדיניות והוראות בנושא איסור הלבנת הון ומימון טרור אי היענות של מקבל השירות הקבוע למסור פרטים הנדרשים למילוי הוראות הצו ונוהל זה יהווה עילה שלא לבצע פעולה.

הלשכה המשפטית: העברת כספים שמקורה או יעדה הסופי הוא מדינה המנויה בתוספת הראשונה לצו, תאושר בידי האחראי על מילוי חובות התאגיד לפי סעיף 8 לחוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000.

הלשכה המשפטית: לפני ביצוע פעולה בשיקים המשוכים על בנק שמחוץ לישראל, יברר נותן שירותי המטבע עם מקבל השירות את קיומה של זיקה בין הפעולה בשיק כאמור לבין ביצוע הפעולה אצל נותן שירותי מטבע בישראל (למשל, מדוע מנוכה שיק זר בישראל, האם סורב לקבל שירות בבנק מסיבות הקשורות להלבנת הון או מימון טרור).

הלשכה המשפטית: נותן שירותי המטבע יבצע מעקב, בין היתר לפי הנחיות שפרסם הממונה – שהוא הרגולטור והוא אמור להדריך את נותני שירותי מטבע ולפרסם הנחיות לגבי דברים שיש בהם איומים חדשים וסכנות חדשות - אחר איומי הלבנת הון ומימון טרור הנובעים, בין היתר, מטכנולוגיות חדישות, בפרט אלה המאפשרות עשיית עסקאות שלא פנים אל פנים, והכול ככל שרלוונטי לאופי פעילותו של נותן שירותי המטבע.

הלשכה המשפטית: מדעי שנה לפחות, יבדוק נותן שירותי מטבע את המידע שיש בידו אודות פעילותם של מקבלי השירותים הקבועים במטרה לברר האם השתנו פרטיו של מקבל השירות הקבוע, והאם פעילותם תואמת את הפעילות השוטפת לפי היכרותו עמם.

הלשכה המשפטית: במסגרת הבדיקה, נותן שירותי מטבע ישים לב באופן מיוחד לפעילותם של מקבלי שירות קבועים שהוגדרו כלקוחות בסיכון גבוה.

הלשכה המשפטית: אימות פרטי הזיהוי של מקבל השירות כאמור בסעיף 5(ג) לצו ייעשה תוך שימוש במידע רלוונטי או בנתונים שהתקבלו ממקור מהימן, לרבות תעודת זהות או העתקה, מסמכי זיהוי אחרים או העתקי מסמכים של מקבל השירות שהנפיק מקור מהימן (כגון דרכון, רישיון נהיגה, כרטיס עובד).

הלשכה המשפטית: הוראות אלה יובאו לידיעתם של עובדי נותן שירותי המטבע (עובדים חדשים, עובדי סניף, עובדי הנהלה ועוד) במסגרת הדרכות לעובדים.

הלשכה המשפטית: טופס הכרת הלקוח וטופס הצהרה של מבקש שירות, ייחתמו בפני נושא משרה או עובד קבוע של נותן שירות המטבע.

<עופר שפירא: אפשר שיהיה אישור גם בפני עורך דין?

<עופר שפירא: אימות טופס ההצהרה של מבקש השירות.

<מנחם ירון: להחיל את ההגדרות של 6(א) של זיהוי פנים אל פנים גם על הסעיף הזה.

<עופר שפירא: דווקא צריך להיות עובד של הנש"מ?

<מנחם ירון: יכול להיות שהנש"מ יכול למנות שליח לבצע את כל הדברים בדיוק כמו שאפשר זיהוי פנים אל פנים ב-6(א).

<עופר שפירא: זאת הכבדה שלא לצורך.

<יואב צבר: לא.

<יואב צבר: הנש"מ צריך לעשות ולא לשלוח עם שליח.

<יואב צבר: הנש"מ לא עובד עם שליח.

<מנחם ירון: אבל זה מה שכתוב ב-6(א).

<יואב צבר: לא.

<יואב צבר: זה משהו אחר.

<יואב צבר: הנש"מ עובד בעסק.

<מנחם ירון: פנים אל פנים, נציגו או שליחו של נותן שירותי המטבע.

<מנחם ירון: למה זה אפשרי בזיהוי פנים אל פנים ולא אפשרי כאן?

<קריאה: אין צורך באישור של עורך דין.

<קריאה: לשם מה צריך את זה?

<קריאה: כדי שהוא יגבה עוד כסף?

<עופר שפירא: יש כאן טופס של הצהרה.

<עופר שפירא: אפשר שההצהרה תאושר על ידי עובד של הנש"מ ויכול שתבוצע גם על ידי מאשר אחר כמו עורך דין.

<קריאה: עורך דין יגבה עוד כסף.

<קריאה: חשבתי שאתם מנסים להקל עליו.

<עופר שפירא: זאת הקלה.

<קריאה: אנחנו נשאיר את זה כך.

<מנחם ירון: אין סיבה שזיהוי פנים אל פנים יתבצע בצורה מסוימת כשלכאורה זה חמור יותר כי מזהים עם תעודת זהות וכאן זה בסך הכול טופס הצהרה אחרי שזיהיתי אותו.

<עופר שפירא: רק צריך להחתים אותו.

<מנחם ירון: זה מחמיר הרבה יותר.

<נטע דורפמן רביב: זאת אמורה להיות הצהרה של מבקש שירות קבוע.

<נטע דורפמן רביב: לכן אותו מבקש שירות קבוע בפעם הראשונה שהוא מצהיר, הוא צריך להצהיר בפניו.

<נטע דורפמן רביב: אחר כך הוא מקבל הרבה הקלות.

<נטע דורפמן רביב: הכרת הלקוח והצהרה של מבקש שירות קבוע, בפעם הזאת שהוא בא ואחר כך יש את כל ההקלות שהוא לא צריך יותר לבוא, אנחנו מצפים שזה יהיה בפני נושא משרה או עובד קבוע, להבדיל מטופסי הצהרה רגילים של אדם שסתם בא לבקש שירות.

<נטע דורפמן רביב: יש כאן טעות בניסוח.

הלשכה המשפטית: נכון.

הלשכה המשפטית: צריך להיות מבקש שירות שהוא מקבל שירות קבוע.

<נטע דורפמן רביב: מבקש שירות של מקבל שירות קבוע.

<מנחם ירון: שאלה נוספת לגבי הסעיף הזה.

<מנחם ירון: הזכרת קודם שטופס הכרת הלקוח אפשר למלא באופן אלקטרוני דרך אתר מסוים.

<מנחם ירון: לגבי התוספת השנייה והשלישית.

הלשכה המשפטית: נכון.

<מנחם ירון: עכשיו כתוב שטופס הכרת הלקוח ייחתם בפני נושא משרה.

הלשכה המשפטית: טופס ההצהרה, אתה חייב חתימת מקור.

<מנחם ירון: אני מדבר על הכרת הלקוח.

<מנחם ירון: האם יש אפשרות לאפשר את הכרת הלקוח למלא באתר?

הלשכה המשפטית: לא.

הלשכה המשפטית: הכרת הלקוח, לא.

הלשכה המשפטית: בפעם הראשונה שאתה עושה לו הכר את הלקוח, אתה לא יכול לעשות את זה מרחוק אלא אתה צריך לשבת אתו, לשאול אותו ולמלא את הטפסים.

הלשכה המשפטית: זה חלק מהכרת הלקוח.

הלשכה המשפטית: ההקלה היא שאחרי שאתה עושה את זה בפעם הראשונה, מכאן ואילך אתה לא צריך לעשות את זה כל פעם.

הלשכה המשפטית: בפעם הראשונה שאתה רוצה לעבוד אתו בצורה קבועה והוא הופך להיות מקבל שירות קבוע לפי כל אחת מההגדרות, כן, אתה צריך לשבת אתו.

הלשכה המשפטית: מדיניות והוראות בנושא "הכר את הלקוח".

הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע יקיים הליך של הכרת הלקוח ויערוך רישום שלו לפי טופס א' בתוספת הראשונה ובהתאם להנחיות שקבע הממונה.

הלשכה המשפטית: כל הרישומים הקשורים לביצוע הליך הכרת הלקוח יישמרו באופן יעיל שיאפשר איתור וזמינות המידע.

הלשכה המשפטית: לקוח, לרבות לקוח שאינו מקבל שירות קבוע, יוגדר ויסומן כלקוח בסיכון גבוה, אם הוא אחד מן המפורטים להלן: איש ציבור זר.

הלשכה המשפטית: תושב חוץ שעל פניו אין לו זיקה לישראל.

הלשכה המשפטית: לקוח ממדינה שמוגדרת כמדינה בסיכון גבוה לפי התוספת הראשונה.

הלשכה המשפטית: מבצע פעילות מול מדינות בסיכון גבוה לפי התוספת הראשונה.

הלשכה המשפטית: לקוח שנחשד כנותן שירותי מטבע שאינו רשום במשרד האוצר.

הלשכה המשפטית: לקוח שנותן שירותי המטבע דיווח או נדרש לדווח על פעילות בלתי רגילה שלו לפי סעיף 8(ב).

הלשכה המשפטית: במקום הסעיפים בצו המקורי, חשבנו שהדרך נוחה יותר ופשוטה יותר לנותני שירותי מטבע לעבוד היא לפי הקריטריונים של פעילות בלתי רגילה של סעיף 8(ב).

הלשכה המשפטית: זאת אומרת, אם נותן שירותי מטבע חושד במישהו שיש לו פעילות בלתי רגילה והוא צריך עכשיו לדווח על הפעילות הזאת, או שהוא כבר עבד אצלו בעבר והוא דיווח עליו על פעילות בלתי רגילה, באותו רגע הוא צריך לסמן אותו כלקוח בסיכון גבוה.

הלשכה המשפטית: (היו"ר עדי קול)

<מנחם ירון: האם חברה שמבצעת פעילות מול הרבה מדינות ואחת הפעולות שלה היא נניח מול תורכיה שנמצאת תחת רשימת ה-FATF שמגדירה אותה?

הלשכה המשפטית: אם זה נכנס לאחד הגורמים, אם זה איש ציבור זר, אם תושב חוץ שאין לו זיקה לישראל, אם דיווחת עליו על פעילות בלתי רגילה, אם זה נכנס לסעיף 4 – כן, זה מוגדר כלקוח בסיכון.

<מנחם ירון: האם לעולם גם פעילות מול מדינות אחרות נחשבת כפעילות בסיכון גבוה?

<מנחם ירון: נניח יבואן של בדים מתורכיה שמוכר לארצות הברית, האם גם הפעילות שלו מול ארצות הברית תוגדר כפעילות בסיכון גבוה בגלל שחלק מהפעילות שלו מול תורכיה – שמוגדרת ברשימת ה-FATF?

<יצחק מלכה: אתה לא מגדיר פעילות.

<יצחק מלכה: אתה מגדיר לקוח.

<מנחם ירון: כתוב שלקוח יוגדר כלקוח בסיכון.

<יצחק מלכה: סיכון גבוה.

<יצחק מלכה: אם חלק מהפעילות שלו היא מול מדינה מסוימת, הגדרת אותה.

<יצחק מלכה: זה אומר שאתה לא פעיל מולו?

<יצחק מלכה: הוא לא יכול להמשיך לפעול?

<מנחם ירון: אבל זה אומר שכל הפעילות שלו מוגדרת.

<יצחק מלכה: הפעילות לא מוגדרת.

<יצחק מלכה: הלקוח מוגדר.

<יצחק מלכה: תקרא את הסעיף.

<יצחק מלכה: את מי אנחנו מגדירים כסיכון גבוה?

<יצחק מלכה: את הפעילות של הלקוח.

<מנחם ירון: זה אומר שהלקוח לעולם הוא לקוח בסיכון גבוה?

<יצחק מלכה: הוא בסיכון גבוה ואתה ממשיך לעבוד אתו.

<יצחק מלכה: זה הכול.

<יצחק מלכה: שים עליו עין.

<אוהד מימון: אני מפנה את דבריי למשרד המשפטים.

<אוהד מימון: שימו לב שאתם ביקשתם שיסווגו לקוחות בסיכון גבוה.

<אוהד מימון: אלה לקוחות שיימצאו בתוך מאגרי המידע עם סיווג לקוח בסיכון גבוה והסיווג הזה כשלעצמו לא חסוי ולא תחת הוראות הסודיות של חוק איסור הלבנת הון.

<אוהד מימון: מבחינתי זאת יכולה להיות הבהרה לפרוטוקול, למרות שלדעתי יתכן שתצטרכו כאן תיקון.

<אוהד מימון: צריך להבהיר שסיווג הלקוחות הוא גם כן חסוי.

<אוהד מימון: אם נוצר מאגר מידע, ללקוח אין זכות לעיין בסיווג שלו, קל וחומר כשאתה מציין את סעיף 7.

<אוהד מימון: אם אני אסמן שללקוח מסוים יש חשש שיש לו קשר לגורמים פליליים, זאת בכלל עילה ללשון הרע ודברים כאלה.

<אוהד מימון: אני חשוב שזה דבר מובן אבל אני חושב שאין כאן הרמוניה חקיקתית וצריך להשלים את התפר הזה.

<יצחק מימון: אנחנו לא אמורים לגלות את עובדת קיומו או אי קיומו של דיווח בלתי רגיל, אבל אנחנו כן אמורים לסווג לקוחות.

עדי קול: אני רוצה לסיים להקריא את התוספת ואז ננעל את הדיון.

עדי קול: יהיה דיון המשך ביום שלישי וזאת עקב קיום מליאה מוקדמת היום.

עדי קול: תרשמו לעצמכם את ההערות ותוכלו להעלות אותם ביום שלישי.

עדי קול: ביום שלישי נתחיל עם ההערות על התוספת השלישית.

הלשכה המשפטית: אדם שלנותן שירותי המטבע יש חשש שהוא קשור לגורמים פליליים, מבלי שנותן שירותי המטבע צריך להציג שאלות או לברר עובדות אל מול מבקש השירות ומקבל השירות.

הלשכה המשפטית: עשיית פעולות עבור לקוח שהוגדר לקוח בסיכון גבוה תאושר בידי האחראי לאיסור הלבנת הון של נותן שירותי המטבע ואם היה הלקוח מקבל שירות קבוע, רשאי האחראי לשקול האם להתנות את המשך מתן השירות בביטול ההקלות של מקבל שירות קבוע לפי הצו.

<נטע דורפמן רביב: הערה.

<נטע דורפמן רביב: בפסקה (4) כתבנו מבצע פעילות במדינות בסיכון גבוה לפי התוספת הראשונה, בתוספת הראשונה מדינות או טריטוריות.

עדי קול: נרשם.

עדי קול: תודה רבה לכולם.

עדי קול: הישיבה נעולה.