ועדת המשנה למגזר הערבי, כנסת 19, פרוטוקול מספר 1, 2014-03-18 14:00

אחמד טיבי: שלום לכולם.

אחמד טיבי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המשנה לענייני החברה הערבית בוועדת הכספים.

אחמד טיבי: נושא הדיון הוא אזורי תעשייה ביישובים הערביים.

אחמד טיבי: הישיבה הזאת נערכת בשיתוף פעולה עם ארגון "מוסאוא".

אחמד טיבי: אפתח עם החומר שמרכז "מוסאוא" הכין.

אחמד טיבי: יש לכם את הנייר, אבל לפרוטוקול אקרא את הדברים.

אחמד טיבי: "קיים צורך מיידי להקמה ושדרוג אזורי תעשייה ביישובים הערביים והשתתפות במינהלות של אזורי תעשייה אזוריים כדי, בין היתר, להוסיף מקומות עבודה חדשים ולצמצם את ממדי העוני.

אחמד טיבי: צורך זה הינו אחד הצרכים החשובים ביותר בקרב החברה הערבית ומהווה מנוף לצמיחה ופיתוח כלכלי, בנוסף לסיוע במיגור תופעות חברתיות שליליות כמו תופעת האלימות שהולכת ומתפשטת בממדים חסרי תקדים בקרב הציבור הערבי.

אחמד טיבי: המצב הסוציו-אקונומי השורר בחברה הערבית כיום הינו קשה במיוחד, ויעידו על כך נתוני העוני בישראל: כ-60% מהמשפחות הערביות עניות וכ-65% מהילדים הערבים נמצאים מתחת לקו העוני.

אחמד טיבי: שיפור נתוני אזורי התעשייה לא רק ייתן מענה למצוקת התעסוקה, במיוחד תעסוקת נשים, אלא אף מהווה מנוף עיקרי לשיפור המצב הכלכלי של הרשות המקומית היות וכידוע, כיום עיקר ההכנסות ברשויות המקומיות ביישובים הערביים הינו מארנונה למגורים ולא מארנונה לעסקים, להבדיל מהיישובים היהודים.

אחמד טיבי: הנתונים מצביעים על כך שביותר מ-50% מ-86 הרשויות המקומיות הערביות אין אזור תעשייה מסודר, ויותר משליש מהרשויות מתכננות הקמת אזור תעשייה בשטחן.

אחמד טיבי: החלטה רצינית וגדולה בהיקפה אשר אימצה ממשלת ישראל הינה החלטת הממשלה מספר 1539 – תוכנית חומש ל-13 יישובים לשנים 2010-2014.

אחמד טיבי: ההחלטה מורה על אימוץ תוכנית לפיתוח כלכלי ב-13 יישובים ערביים נבחרים, והם: מג'אר, סח'נין, שפרעם, נצרת, עראבה, טמרה, דלית אל כרמל, עוספיה, טירה, כפר קאסם, אום אל פחם, קלנסווה ורהט.

אחמד טיבי: התקציב הכולל לכל מרכיבי התוכנית עמד על כ-788 מיליון שקל, מתוכם כ-231 מיליון שקל לפיתוח כלכלי-תעסוקתי.

אחמד טיבי: חלקו הארי של התקציב, כ-106 מיליון שקל, יוקצה לפיתוח ולשדרוג אזורי תעשייה ביישובים הערביים, וכ-30 מיליון שקל יוקצו לקידום תכנון שטחי תעשייה חדשים ביישובים הללו.

אחמד טיבי: הסעיף הראשון במרכיבי התוכנית הינו פיתוח כלכלי-תעסוקתי, וכלל פיתוח תשתית כלכלית כמפורט להלן: - השלמת פיתוח אזורי תעשייה קיימים, סך הכול תקציב 61.65 מיליון שקל; - פיתוח אזורי תעשייה ותעסוקה בקרקע פרטית, סך הכול תקציב 20 מיליון שקל; - שילוב רשויות מקומיות במינהלות אזורי תעשייה קיימים, סך הכול תקציב 9.5 מיליון שקל; - הקמת חברות כלכליות אזוריות או מינהלות לאזורי תעשייה אזוריים, סך הכול תקציב 15 מיליון שקל.

אחמד טיבי: הנתונים מעלים את התמונה הבאה: - רק 2.4% משטחי התעשייה בישראל נמצאים ביישובים ערביים.

אחמד טיבי: " זה שיעור נמוך ומביך.

אחמד טיבי: - "תוכניות פיתוח מתעכבות במשך שנים וקיימת סחבת מצד השלטון המרכזי והשלטון המקומי בתכנון ובפיתוח של אזורי תעשייה ביישובים הערביים.

אחמד טיבי: זאת, למרות שבשנים האחרונות העמידה הממשלה תקציב בהיקף של כ-2 מיליארד שקל למטרה זו.

אחמד טיבי: - החלטות ממשלה לא מתבצעות.

אחמד טיבי: - ביישובים ערביים שבהם קיימים אזורי תעשייה, שטחם הכללי קטן ביחס לשטחם של אזורי תעשייה ביישובים אחרים.

אחמד טיבי: - בחלק ניכר מהיישובים הערביים עסקים רבים לא מוסדרים סטטוטורית בהתאם לחוק התכנון והבנייה, פועלים ללא רישיון עסק ופעמים רבות מפעלים ובתי מלאכה נמצאים במרכזי היישובים ויוצרים מטרד.

אחמד טיבי: - בזמן שהיקף הארנונה שגובות רשויות מקומיות במגזר היהודי מבתי עסק ומתעשייה עומד על 99%, היקף גביית הארנונה ברשויות הערביות עומד על אחוז אחד בלבד.

אחמד טיבי: זאת בעיקר בעקבות היעדר תשתיות מתאימות שמאפשרות פיתוח וביסוס של תעשייה ומסחר.

אחמד טיבי: התבשרנו לאחרונה שהרשות לפיתוח כלכלי של מה שקרוי מגזר המיעוטים במשרד ראש הממשלה, משרד הכלכלה ומשרד האוצר השלימו את הקצאת התקציב בסך 150 מיליון שקל ליישום תוכנית להגדלת מצאי שטחי התעסוקה הזמינים ביישובים הערביים ותוכנית לעידוד ושילוב נשים ערביות בשוק העבודה.

אחמד טיבי: אין לנו מידע מדויק אודות הביצוע.

אחמד טיבי: " רבותי, התמונה הזאת עגומה.

אחמד טיבי: המצב מראה על חוסר פיתוח מדינתי של הישובים הערבים בכל הקשור לאזורי תעשייה.

אחמד טיבי: זאת הישיבה הראשונה של ועדת המשנה לענייני החברה הערבית בוועדת הכספים ומצאנו לנכון, ביחד עם ארגון "מוסאוא" ועמיתי ג'עפר פרח, לפתוח דווקא בנושא הזה, של אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: ברשותכם, אתן לג'עפר פרח להציג את העמדה שלו ואחר-כך נמשיך בדיון.

ראובן ריבלין: אני מציע שטמיר כהן יאמר לנו מי מנציגי הממשלה נמצא כאן.

<טמיר כהן: ממשרד הכלכלה נמצא ינון אלרועי, המשנה וממלא מקום המנכ"ל.

<טמיר כהן: יש פה גם נציגה ממשרד הפנים.

<טמיר כהן: ממשרד האוצר נמצא כאן נעם שטרן מאגף התקציבים.

<טמיר כהן: ממשרד ראש הממשלה נמצא כאן מג'יד מסאלחה.

<טמיר כהן: מבנק ישראל נרשמה לדיון ניצה קסיר אך היא לא הגיעה.

<טמיר כהן: אלה המשרדים הרלוונטיים.

אחמד טיבי: אגב, אני רואה שהמשנה למנכ"ל משרד הכלכלה נמצא פה.

<ינון אלרועי: אני גם מנהל מינהל תעשייה.

אחמד טיבי: הוא אדם מכובד.

אחמד טיבי: אני רק רוצה לומר לפרוטוקול שפניתי פעמיים באופן אישי לשר הכלכלה נפתלי בנט והוא לא נמצא פה היום, למרות שזה בתחום סמכותו.

ראובן ריבלין: אולי הוא העביר את מלוא הסמכויות למשנה למנכ"ל שאולי בא לכאן כאיש בשורה.

אחמד טיבי: אני מודה לך, אדוני, על ההסברים.

ראובן ריבלין: אני רק שואל.

ראובן ריבלין: אולי כדאי לשאול אותו.

אחמד טיבי: השר היה צריך להיות פה, שר הכלכלה במיוחד.

<ינון אלרועי: אם יורשה לי, אדוני היושב-ראש, רק למען השלמת התמונה, אני מנהל מינהל אזורי פיתוח בפועל, שאחראי על התעשייה.

אחמד טיבי: אתה האדם הנכון במקום הנכון מן הבחינה הזאת.

<ינון אלרועי: שהחברים לא יחשבו ששלחו הנה מישהו שאינו רלוונטי.

אחמד טיבי: לא, לא, משנה למנכ"ל הוא לא סתם מישהו.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, לכן חשבתי שאחרי הקראת המסמך על-ידך, שהוא בהיר ומדבר בעובדות, אולי כדאי לתת לו רשות דיבור, לפני שאנשי העמותה ידברו ויאמרו את דבריהם.

ראובן ריבלין: איך שאתה רוצה.

אחמד טיבי: היות והם היוזמים ביחד אתנו, ידבר ג'עפר פרח ואחר-כך המשנה ומ"מ מנכ"ל משרד הכלכלה.

<ג'עפר פרח: מישהו ממשרד הפנים נמצא כאן?

<מיכל אמיתי: אני מיכל אמיתי מאגף תכנון מקומי במינהל התכנון במשרד הפנים.

<ג'עפר פרח: קודם כול, אני רוצה לברך על ועדת המשנה ועל הפעילות שלה.

<ג'עפר פרח: אני חושב שוועדת המשנה יכולה להיכנס לעובי הקורה, לדון בנושאים בצורה ממוקדת ולקיים פיקוח פרלמנטרי נאות על הפעילות של משרדי הממשלה.

<ג'עפר פרח: אנחנו יודעים, תקציב המדינה מאושר ואחר-כך הדברים מתפזרים וועדת הכספים מתחילה לעסוק בשינויים, בהעברות מסעיף תקציבי אחד לאחר.

<ג'עפר פרח: לקחנו על עצמנו לנסות, ביחד עם חבר הכנסת טיבי וועדת המשנה, לפקח על שש החלטות ממשלה ובאמת ביחד לטפל בנושא הזה, של אזורי תעשייה, כי אנחנו חושבים שהוא אחד מצווארי הבקבוק שקיימים מבחינת פיתוח כלכלי בחברה הערבית.

<ג'עפר פרח: את מה שיש לנו כתבנו ואמרנו.

<ג'עפר פרח: הדברים מופיעים פה.

<ג'עפר פרח: אני חושב שראוי שנשמע תשובות ענייניות ממשרדי הממשלה.

<ג'עפר פרח: הייתי מתחיל דווקא בנושא התכנון, כי הנושא הזה תקוע חלקית במינהל התכנון.

<ג'עפר פרח: אנחנו שומעים כל הזמן טענות על מחסור בפתרונות קצה ועל בעיות ש"תוקעות" את התוכניות לקידום אזורי תעשייה במגזר הערבי.

<ג'עפר פרח: יכול להיות שהנושא של פתרונות קצה הוא אחד הנושאים שצריך למצוא פתרון זמני אפילו, שיאפשר לקדם את אזורי התעשייה, כי בסופו של דבר קיימים אזורי תעשייה לא מתוכננים ולא מאושרים, ללא היתר, והם כן פועלים וכולנו מפסידים מכך שלא מתכננים אותם ולא מאפשרים להם לפעול בצורה מסודרת.

<ג'עפר פרח: הנושא השני שאנחנו צריכים לדון בו הוא הרחבת אזורי התעשייה הקיימים.

<ג'עפר פרח: התחושה הכללית היא שקיימת דרישה, והיא מבורכת, קיימת דרישה גדולה מאוד להקמת אזורי תעשייה.

<ג'עפר פרח: הדברים תקועים, הן בשפרעם והן במקומות נוספים.

<ג'עפר פרח: היינו רוצים לשמוע תשובות למה הרחבות אזורי התעשייה, מעבר לתכנון, תקועות, למה לא מתקדמים עם ההרחבות של אזורי התעשייה.

<ג'עפר פרח: תופעה נוספת שעליה אנחנו רוצים תשובות, אנחנו מבקשים התייחסות לכספים שלא מנוצלים.

<ג'עפר פרח: למה מעט הכסף שכבר מתוקצב להקמת אזורי תעשייה עובר משנה לשנה?

<ג'עפר פרח: זה לא רק היום.

<ג'עפר פרח: בזמנו על ירון זליכה כאשר היה חשב כללי של משרד האוצר הצבענו על התופעה הזאת, 40 מיליון שקל, 20 מיליון שקל, 30 מיליון שקל.

<ג'עפר פרח: תגידו לנו כמה כסף יש באמת וכמה כסף באמת ייצא.

<ג'עפר פרח: אנחנו כבר בשנת 2014.

<ג'עפר פרח: בשנת 2013 "אכלו אותה", אבל בשנת 2014 אנחנו כבר יודעים מה צריך לצאת.

<ג'עפר פרח: שלא יהיו נתונים כלליים אלא באמת לדעת היכן הכסף ייצא, אם תעשו לנו טובה, ובמיוחד הרשויות המקומיות שבחלק מהן יש ראשי רשויות חדשים שלא יודעים עם כמה כסף באמת הם יכולים לעבוד השנה.

<ג'עפר פרח: נושא נוסף, שיש תחושה כללית שהוא תקוע, הוא נושא המינהלות המשותפות.

<ג'עפר פרח: במשך שנים רבות אמרו: לא צריך/ כן צריך אזורי תעשייה.

<ג'עפר פרח: אנחנו רואים שמעל משהד וכפר כנא יש אזור תעשייה ששייך לנצרת עילית וההכנסות ממנו הולכות לנצרת עילית.

<ג'עפר פרח: אפשר להקים מינהלת משותפת, אך הכול תקוע.

<ג'עפר פרח: ביקנעם ודלית אל כרמל הדברים מתקדמים בצורה אטית למדי והם לא באמת מאפשרים לדלית אל כרמל ליהנות מפירות אזור התעשייה, שיכול להיות אזור תעשייה עם מינהלת משותפת, עם עבודה משותפת.

<ג'עפר פרח: היתה הקצאת תקציב למינהלות משותפות.

<ג'עפר פרח: אני יודע שחלק מהרשויות המקומיות היהודיות בהתחלה הסתייגו מזה ולאט-לאט חלק מהן כן הסכימו להיכנס למינהלות המשותפות וחלק לא.

<ג'עפר פרח: כמה מינהלות כבר פועלות היום והיכן שהמינהלות תקועות דובר על הקמת חברות כלכליות שינהלו את הקמת אזורי התעשייה וינהלו את אזורי התעשייה.

<ג'עפר פרח: באמת כמה חברות כלכליות הוקמו.

ראובן ריבלין: איפה הן פועלות?

<ג'עפר פרח: היינו רוצים לשמוע איפה הדברים פועלים, כי התמונה שאנחנו מקבלים- - -

ראובן ריבלין: אין לך אינפורמציה?

<ג'עפר פרח: בחומר שהעברנו יש מידע.

<ג'עפר פרח: גם דוח מבקר המדינה התייחס לזה.

<ג'עפר פרח: היינו רוצים לשמוע על תוכנית העבודה לשנת 2014, כדי שהדיון הזה לא יתמסמס ושלא נדבר רק בכלליות.

<ג'עפר פרח: מה יקרה בשנת 2014 וגם בשנת 2015?

<ג'עפר פרח: אני מניח שיש לכם מושג כי תוכניות העבודה הן רב-שנתיות.

<ג'עפר פרח: אנחנו רוצים לדעת מה יקרה בשנת 2015.

<ג'עפר פרח: אם תהיה לכם תמונה על מה שקרה בשנת 2013 נודה לכם אם תפרטו על כך.

<ג'עפר פרח: הגשנו בקשה לפי חוק חופש המידע, לראות את ניצול התקציב של שנת 2013.

<ג'עפר פרח: במשרד האוצר, ראינו את ההתבטאויות של השבוע שעבר על אפליה תקציבית, שראש אגף התקציבים אמר שיש אפליה תקציבית.

<ג'עפר פרח: אנחנו לא מצליחים לקבל את הוראות התקציב המפורטות שאומרות איך הולכים להוציא את הכסף שהכנסת אישרה.

<ג'עפר פרח: אני חושב שזה בדיוק התפקיד של ועדת המשנה.

ראובן ריבלין: תוכניות שהממשלה אישרה.

<ג'עפר פרח: תוכניות שהממשלה הגישה, אישרה, הובאו לוועדת הכספים ואושרו להן תקציבים.

<ג'עפר פרח: בסופו של דבר פתאום אתם מקבלים העברות ולא ברור למה ההעברות האלה מתבצעות או מוצעות בכלל, אבל חלק מן ההעברות קשורות לכך שהפרויקטים שדיברו עליהם המון שנים לא מתבצעים בסופו של דבר.

<ג'עפר פרח: אני לא רוצה להרחיב עכשיו את הדיבור.

<ג'עפר פרח: את מה שיש לנו אמרנו וכתבנו.

<ג'עפר פרח: אני רוצה תשובות.

<ג'עפר פרח: יש פה אנשים שממונים על התקציבים האלה.

<ג'עפר פרח: שיבואו עכשיו ויתנו רשימה מסודרת, כדי שכל ראש רשות מקומית שרק עכשיו נבחר ושעדיין לא יודע כמה כסף יש לו, אם בכלל יש לו, כל מהנדס שעובד ומתמודד מול מינהל התכנון ומול ועדות תכנון יידע אם יש לו הרחבה בסח'נין או אין לו הרחבה, אם יש לו תקציב להרחבה, כמה דונם, 50 דונם או 100 דונם או 300 דונם, שתהיה תמונה ברורה.

<ג'עפר פרח: תשתפו את כולנו בתוכנית העבודה ואנחנו נוכל לדעת איך עובדים עם התוכנית הזאת, ושאתם חברי ועדת הכספים תוכלו לדעת גם איך בסופו של דבר אתם מפקחים על התקציב שאתם אישרתם.

אחמד טיבי: תודה רבה, ג'עפר פרח מ"מוסאוא".

אחמד טיבי: אני רוצה לברך את התלמידים ממזרעה, ברוכים הבאים.

<ג'עפר פרח: אפשר גם לברך את הכלכלן איאד סנונו שעשה את העבודה כהכנה לישיבה הזאת.

אחמד טיבי: איאד סנונו מ"מוסאוא" עשה את כל העבודה שאתם רואים כאן.

אחמד טיבי: תודה רבה איאד.

אחמד טיבי: אני רוצה להקדים את המאוחר ולתת למשנה למנכ"ל משרד הכלכלה, כפי שהציע חבר הכנסת ריבלין, לדבר עכשיו ולדבר גם בסוף הישיבה.

אחמד טיבי: אדוני המשנה, בבקשה.

ראובן ריבלין: אם תדבר היטב בהתחלה אז לא תצטרך לדבר בסוף...

אחמד טיבי: נכון, אם תשכנע אותנו נפזר כבר את הישיבה...

עיסאווי פריג': אבל תוודא שקיבלת נתונים מדויקים.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך את חבר הכנסת גפני, שהוא יושב-ראש ועדת הכספים המיתולוגי – מיתולוגי כיום, אבל יושב-ראש ועדת הכספים לשעבר.

<ינון אלרועי: אדוני היושב-ראש, חברים נכבדים, שותפים, קודם כול תודה על הזימון לישיבה.

<ינון אלרועי: אני רוצה לומר בשם השר, מגזר המיעוטים נמצא בראש סדר היום של המשרד, וזה לא רק אמירה.

<ינון אלרועי: זה בא לידי ביטוי בכל חוט השדרה של הפעילות שלנו, בין אם בעולם עידוד הסקטור העסקי ובין אם בעולם התעסוקה.

<ינון אלרועי: אני מציע לך, אדוני היושב-ראש, לשקול באחת ההזדמנויות גם לבדוק את העניין הזה.

<ינון אלרועי: אני חושב שהיתה התקדמות מאוד-מאוד מעניינת בעולם התוכן של כלים לתעסוקה, מרכזי הכוון וכולי וכולי.

<ינון אלרועי: ברמה העקרונית, אנחנו שותפים אתכם ומודעים לכך שבסך הכול יש במגזר הערבי אתגרים רבים.

<ינון אלרועי: יש קושי, יש בהחלט את האפיונים שאתם ציינתם קודם, של עסקים שנמצאים בתוך הישובים, של מקומות שקשה להבין בדיוק למי שייך השטח ולעתים זה דבר מאתגר מאוד.

<ינון אלרועי: אבל ברמה העקרונית אני שמח לומר שבסך הכול אנחנו נמצאים בפיתוח אינטנסיבי וברמת השקעות גבוהה מאוד לכיוון המגזר הערבי.

<ינון אלרועי: היו בין 6-7 החלטות ממשלה, שאחת מהן היא החלטה 1539, ובמסגרת זו, ובנוסף גם כמובן בפעילות השוטפת של מינהל אזורי פיתוח, אם אקח את המספרים האחרונים, בשנת 2013 שווקו בסך הכול יותר מ-200 דונם לעסקים של תעשייה או מלאכה במגזר, ואנחנו מדברים על הקצאה שהיא שוות ערך לשליש מתקציב מינהל אזורי פיתוח לכל מדינת ישראל.

<ינון אלרועי: אני חוזר, 200 דונם, שזה שליש מתקציב המינהל.

עיסאווי פריג': איפה בעיקר?

עיסאווי פריג': בנגב?

<ינון אלרועי: גם וגם.

עיסאווי פריג': מה חלקו של הנגב בזה?

<ינון אלרועי: אין לי פה את הנתונים, למרות שאני יכול לבדוק ולחזור אליך עם תשובה, בשמחה.

<ג'עפר פרח: בנגב יש את תוכנית 3748.

עיסאווי פריג': הוא הציג נתון.

עיסאווי פריג': אני מתייחס לנתון ששמעתי מפיו של המשנה למנכ"ל משרד הכלכלה.

<ינון אלרועי: תקבל את הנתון, בשמחה.

<ינון אלרועי: לא הכינו אותנו מה בדיוק רוצים לקבל מאתנו אז לא באנו עם כל התורה.

<ינון אלרועי: חשוב לומר שמשנת 2006, אדוני היושב-ראש, עד שנת 2013, כולל, הושקעו באזורי תעשייה ביישובי המיעוטים 440 מיליון שקל.

<ינון אלרועי: גם פה אנחנו מדברים על סדר גודל של כ-30% מהשקעות המדינה.

ראובן ריבלין: פחות מ-80 מיליון שקל בשנה.

<ינון אלרועי: אדוני חבר הכנסת המכובד, אני רוצה לשתף אותך שתקציב מינהל אזורי פיתוח לשיווק של קרקעות חדשות באזורי תעשייה, בבסיס התקציב הוא 50 מיליון שקל בשנה.

עיסאווי פריג': זה אחת הטעויות – בסיס התקציב.

<ינון אלרועי: לפני כ-10 שנים זה היה 500 מיליון שקל בשנה, משהו כזה.

<ג'עפר פרח: נראה לי שגמרו לבנות אזורי תעשייה במגזר היהודי.

<ג'עפר פרח: מה שנשאר זה במגזר הערבי.

<ג'עפר פרח: אני לא טועה, ינון, נכון?

<ינון אלרועי: יש ויכוח גם על זה.

<ינון אלרועי: לא, אני לא מסכים אתך.

<ינון אלרועי: חשוב שתבינו על איזה עולם- - -

אחמד טיבי: גמרו, לכן הקטינו את התקציב מ-500 מיליון שקל ל-50 מיליון שקל.

עיסאווי פריג': למה לא חשבתם להגדיל את התקציב?

<ג'עפר פרח: באזור התעשייה ציפורי נכנסים היום כמעט אך ורק מפעלים של ערבים.

אחמד טיבי: תנו לו להמשיך.

<ינון אלרועי: ברמה העקרונית, בין 2006-2013 אנחנו מדברים על משהו כמו 440 מיליון שקל.

<ינון אלרועי: אנחנו מטפלים ב-38 אזורי תעשייה, מתוכם 10 אזורי תעשייה שאינם נמצאים בהחלטות ממשלה כלשהן.

<ינון אלרועי: מינינו קצת לפני שנה את האיש היקר הזה, מר ראסם נאטור, והוא, מסכן, חוטף ממני צעקות.

<ינון אלרועי: למה?

<ינון אלרועי: כי הוא לא נמצא במשרד.

<ינון אלרועי: הוא כל היום נמצא בין אזורי התעשייה, נמצא ברשויות המקומיות.

<ינון אלרועי: לאחרונה, במסגרת בעיות שגילינו בהתקדמות במספר אזורי תעשייה, מינינו 5 ועדות חסמים, שאנחנו מקיימים ביחד עם השותפים הבכירים שלנו מהרשות הכלכלית במשרד ראש הממשלה וכמובן עם הרשויות המקומיות וכמובן עם רשות מקרקעי ישראל ועם הרשות להסדרת הבדואים וכולי.

<ינון אלרועי: לכל מקום אנחנו מגיעים.

<ינון אלרועי: אנחנו מגיעים ליישוב, יש צורך לתכנן או לפתח ופתאום מגלים שיש איזה בית קטן באמצע התחום ולכן אי אפשר לזוז.

<ינון אלרועי: אז צריך שמישהו יפנה אותו, אם זה לא שלו, וצריך שמישהו יסדיר לו פיצוי, וכולי וכולי.

<ינון אלרועי: אלה הדברים שלצערי הרב גורמים פעמים רבות מאוד לעיכוב.

<ינון אלרועי: אנחנו האחרונים שרוצים לגרום לעיכוב.

<ינון אלרועי: יש מקומות שאפשר להגדיר, בין אם זה כפר קאסם ובין אם זה אום אל פחם ובין עם זה בנגב, רואים שם התקדמות יפה מאוד באזורי תעשייה.

<ינון אלרועי: אלה מקומות שלפעמים קל יותר לקדם אותם כי אין לנו חסמים ספציפיים שנתקעים שם.

<ינון אלרועי: בסך הכול היום מגלים בקרב ראשי הרשויות המקומיות, גם בקרב החדשים, אנשים שאומרים: באנו לעבוד ואם צריך להזיז פה אנשים ולגרום לכך שמישהו, גם אם הוא בוחר שלי, יזוז אנחנו נזיז אותו.

<ינון אלרועי: בדברים האלה יש התקדמות.

עיסאווי פריג': אולי תתעכב ותדבר על ועדות החסמים.

עיסאווי פריג': יש לך דוגמאות לפעולה של הוועדות הללו?

<ינון אלרועי: יש לנו ועדת חסמים בסח'נין.

עיסאווי פריג': היא הזיזה משהו?

<ינון אלרועי: היא מזיזה.

<ינון אלרועי: אלה דברים שהקמנו לפני 3-4 חודשים.

ראובן ריבלין: ובאום אל פחם?

<ינון אלרועי: באום אל פחם יש פחות בעיה.

עיסאווי פריג': הם בוכים שאין להם אפילו 100 דונם.

עיסאווי פריג': איפה הוועדות?

<ינון אלרועי: באום אל פחם הדברים נמצאים בהתקדמות יפה.

<ינון אלרועי: יש לנו בעיה עם השטחים, לדעת מה שייך למי.

ראובן ריבלין: זה שטח שהכינו אותו לפני 10 שנים ושעמד 7 שנים ריק.

ראובן ריבלין: עשו תשתיות מעולות, אבל לא עשו כלום.

<ינון אלרועי: אום אל פחם עובד.

<ינון אלרועי: חשוב לי לומר לכם, אדוני היושב-ראש, אם אתה רוצה להיכנס לעובי הקורה זה משהו שחשוב לשים על סדר היום.

<ינון אלרועי: אנחנו עובדים למשל בבקה אל גרביה ושם אנחנו רוצים לשדרג את אזור התעשייה הקיים.

<ינון אלרועי: לצורך העניין, זה אפילו לא שטחים חדשים, זה לקחת אותם ולהעלות אותם מן המקום שהם נמצאים למקום טוב יותר.

<ינון אלרועי: מסתבר שיש שם נחל שפעם בכמה שנים שוטף את הכול.

<ינון אלרועי: זה לא בסמכותי, זה בסמכות רשות הניקוז.

<ינון אלרועי: אנחנו הולכים לרשות הניקוז ואומרים: טוק-טוק-טוק, רשות הניקוז, מה נשמע?

<ינון אלרועי: הם אומרים: כן, אנחנו יודעים, אבל זה לא מתוקצב.

<ינון אלרועי: אם אנחנו נשקיע שם כסף ורשות הניקוז לא תייעד כסף על מנת להסדיר את הניקוזים- - -

עיסאווי פריג': איך אתה מזיז חסם כזה?

<ינון אלרועי: אנחנו עובדים ביחד איתם.

<ינון אלרועי: הבוקר חתמתי על מכתב למנכ"ל רשות הניקוז של האזור עם העתק למשרד החקלאות, בשביל להגיד להם: חברים, אני יודע שאתם אמורים לצאת בקול קורא עכשיו לכספים, 70 מיליון שקל כמדומני שיש להם.

<ינון אלרועי: אנא קחו בחשבון שזה חסם שאם אתם לא תפתרו אותו אז אנחנו לא נוכל להתקדם.

עיסאווי פריג': אז זהו, לא מתקדמים.

<ינון אלרועי: שלחתי מכתב הבוקר.

<ינון אלרועי: אפילו הבול עדיין לא התייבש.

ראובן ריבלין: לישיבה הבאה כדאי שנזמין את רשות הניקוז ואת משרד החקלאות כי בכל אזור תעשייה בלי זה אי אפשר להתקדם.

עיסאווי פריג': למה לא הזמנת לכאן ראשי רשויות מקומיות, אדוני היושב-ראש?

אחמד טיבי: הזמנתי.

אחמד טיבי: אתה יודע שהזמנתי ובגלל זה אתה שואל.

אחמד טיבי: אתה שואל למה הם לא הגיעו.

עיסאווי פריג': זה חלק מן הבעיה.

עיסאווי פריג': למה הם לא הגיעו?

עיסאווי פריג': הם צריכים לענות על דברים כאלה.

<ג'עפר פרח: זה לא הרשויות המקומיות.

<ג'עפר פרח: רשות הניקוז היא רשות הניקוז, מינהל התכנון הוא מינהל התכנון.

אחמד טיבי: חיאם קעדאן היה מנכ"ל העירייה בבקה אל גרביה והוא סמנכ"ל מרכז השלטון המקומי עכשיו.

<ג'עפר פרח: בואו נשמע את כל הסקירה של המשרד.

<ינון אלרועי: בנוסף יש לנו עוד שותפים.

<ינון אלרועי: לאחרונה יש לנו שותפים אפילו קצת יותר "עצבניים".

<ינון אלרועי: בגלל חוק התאגידים אנחנו היום לא יכולים לטפל בנושאי מים וביוב.

<ינון אלרועי: מים וביוב – זה תאגידי המים.

<ינון אלרועי: גם אם זה בתוך אזור תעשייה הם אומרים: סליחה, אדוני, זה אנחנו.

<ינון אלרועי: אדוני היושב-ראש, כדאי שתדע, לפעמים יזם שילם לנו דמי פיתוח, בא אליו תאגיד המים והביוב ואומר: סליחה, מי זה משרד הכלכלה?

<ינון אלרועי: אני לא מכיר אותו, עכשיו תשלם לי עוד פעם.

<ינון אלרועי: יש לנו כבר 5 תביעות, ואתמול קיבלתי עוד תביעה בדרך.

אחמד טיבי: מדובר באזרחים של אותה מדינה?

<ינון אלרועי: כן.

משה גפני: אתה צריך להזמין את כל אלה ולהגיד שיבואו עם צ'קים, שיחזירו אחד לשני.

משה גפני: צריך להביא לכאן את כולם.

אחמד טיבי: נכון.

אחמד טיבי: מה שהוא מתאר נשמע אבסורדי.

משה גפני: זה תפקיד הכנסת, כאשר קורה דבר כזה לבדוק מה הוא.

משה גפני: כפי ששאלת, יכול להיות שזה מדינה אחרת.

משה גפני: יכול להיות שהיה הסכם עם קרי?

אחמד טיבי: יכול להיות שהתבלבלו.

<ינון אלרועי: להשלמת התמונה, לפחות ממה שאני מכיר, כדי להגיע לאזורי תעשייה צריך גם כבישים, אז לעתים יש- - -

אחמד טיבי: בטייבה למשל.

אחמד טיבי: נגיע לזה.

<ג'עפר פרח: לא אמרת מה התוכניות לגבי שנת 2014.

<ינון אלרועי: אין לנו שום בעיה לשתף אתכם בתוכניות.

<ינון אלרועי: אני חושב שאין טעם שעכשיו אתחיל לקרוא כל שורה וכמה מוקצב בה.

אחמד טיבי: כדאי שתפרט.

<ינון אלרועי: בתוכנית 1539 רוב הכסף יצא כבר.

<ג'עפר פרח: אז אין כסף בעצם.

<ינון אלרועי: לא, אדוני.

<ינון אלרועי: רוב הכסף יצא, זאת אומרת הוא יועד לעבודות והקבלנים בשטח.

<ג'עפר פרח: איפה?

<ינון אלרועי: בשטח.

<ג'עפר פרח: באילו יישובים עובדים עכשיו על אזורי תעשייה?

<ינון אלרועי: בכל אילו שמפורטים בתוכנית 1539.

<ג'עפר פרח: תגידו לנו באילו יישובים.

<ג'עפר פרח: יש 38 יישובים שנכללים בתוכנית.

<ינון אלרועי: באום אל פחם.

<אחמד אלג'אבר: מאז שנולדתי אתם עובדים.

<אחמד אלג'אבר: אני כבר בן 38 ואין לנו אזור תעשייה.

עיסאווי פריג': באום אל פחם אין אזור תעשייה.

עיסאווי פריג': הייתי בביקור אצל ראש הרשות המקומית.

<ג'עפר פרח: בואו נעבור על הרשימה.

<ג'עפר פרח: בואו נראה את כל התמונה.

<ג'עפר פרח: חברים, רוצים לפתור בעיות, לא להשאיר אותן תקועות.

<ינון אלרועי: אני חוזר: אום אל פחם, מג'אר, נצרת, סח'נין, רהט, שפרעם, טמרה, עראבה, דלית אל כרמל, עוספיה, טירה, כפר קאסם, קלנסווה.

<ינון אלרועי: אלה היישובים.

<ראסם נאטור: בכפר קאסם סיימנו.

<ראסם נאטור: היה שם ניצול מלא של כל הכסף.

אחמד טיבי: מה עם טייבה?

<ינון אלרועי: לגבי טייבה יש החלטת ממשלה נפרדת.

אחמד טיבי: תיכף אתייחס לטייבה.

<ינון אלרועי: ציינתי בדבריי שכרגע ג'עפר פרח המכובד התמקד בתוכנית 1539.

<ינון אלרועי: יש 6 או 7 החלטות ממשלה, חלקן למגזר הדרוזי, חלקן למגזר הבדואים בדרום, חלקן למגזר הבדואים בצפון, תוכנית 1539, מסקנות ועדת טרכטנברג – שתי החלטות שיצאו השנה, ממש בחודשים האחרונים, לגבי טייבה ולגבי מג'ד אל שמס.

עיסאווי פריג': אני מבקש שתתייחסו ספציפית ליישובים.

אחמד טיבי: ברשותך, אני רוצה לקרוא פסקה בדוח של מבקר המדינה לגבי משרד הכלכלה.

אחמד טיבי: "נמצא כי למשרד התמ"ת" – שכיום הוא משרד הכלכלה – "אין תוכניות עבודה רב-שנתיות וממילא אין לו תוכניות עבודה שנתיות הנגזרות מהן לפיתוח אזורי תעשייה ביישובים נצרת, כיסרה, סמיה ופקיעין, ובכלל זה לא הגדיר לוחות זמנים לפיתוח אזורי התעשייה ולשיווקם ולא קבע מה הם המקורות התקציביים הדרושים לשם כך.

אחמד טיבי: בהיעדר תוכניות עבודה החל משרד התמ"ת בעבודות הפיתוח באזורי תעשייה אלו בשלבים, על-פי מידת הזמינות של התקציבים שהוקמו לעבודות ועל-פי קצב התקדמות האישורים השונים הנדרשים בעניין זה, בלי שהתחייב התחייבות ברורה למועד סיום העבודות".

<ינון אלרועי: מאחר והיתה לי הזכות לשוחח ולהסביר את עמדתנו על דוח זה לוועדה לענייני ביקורת המדינה, אני חושב שמבקר המדינה תמיד צודק בכל מה שהוא אומר, זה הנחת המוצא, רק שבמקרה הזה החלטת הממשלה היא תוכנית העבודה הרב-שנתית.

<ינון אלרועי: אז להגיד שאין תוכנית עבודה רב-שנתית – אני חושב שבמקרה הספציפי הזה זה טיפה לא מדויק.

<ינון אלרועי: תוכנית 1539 מגדירה בדיוק את היעדים בכל אזור תעשייה ובכל יישוב.

משה גפני: אבל זה לא אותו דבר.

<ינון אלרועי: מזה אני גוזר מה המשימות שיש עליי לעשות, מזה אני גוזר את התקצוב הרב-שנתי ואת התקציב השנתי.

משה גפני: החלטת הממשלה היא קביעת מדיניות מפורטת, אבל מבקר המדינה מדבר על מה שעושים בפועל.

משה גפני: בפועל התוכנית הרב-שנתית לא קיימת.

משה גפני: החלטת הממשלה היא לא תוכנית רב-שנתית.

עיסאווי פריג': אני מציע, אדוני היושב-ראש, שוועדת המשנה תצא לסיורים ביישובים, סיורי שטח שאליהם נלך כולנו.

אחמד טיבי: ביחד עם פקידים הנוגעים בדבר.

משה גפני: אני מתנצל שאני צריך לעזוב, יש לי ישיבת סיעה.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, עיקר היתרון בתוכנית רב-שנתית, שמאפשרים למערכת תכנון רב-שנתי.

ראובן ריבלין: פירושו של דבר, בשנת הכספים 2014 נתחייב כבר למה שיקרה בשנת 2018.

ראובן ריבלין: פה אין שום תוכנית רב-שנתית במובן זה.

ראובן ריבלין: לכן יש פה פגם יסודי בתפיסה לגבי המערכת של המגזר הערבי.

ראובן ריבלין: אם יש תוכנית רב-שנתית לוקחים אזור כמו אום אל פחם או סח'נין או דלית אל כרמל – דלית אל כרמל הולכת היום עם יקנעם כך שהדברים שם קצת יותר פשוטים מבחינת התכנון – כולל כל המרכיבים של התכנון והבנייה, כי אתה לא יכול לאשר התחייבות להרשאה להתחייב בלי שיש לך את אישורי התכנון.

ראובן ריבלין: לכן כל הדברים האלה צריכים לעבוד בצורה משולבת.

ראובן ריבלין: מה שאתה אומר – מצוין, רק במשפט הראשון כבר הבעת את התסכול שלך מעצם העובדה שאתה יכול לתכנן כל מה שאתה רוצה אבל אם אין לך שיתוף פעולה עם רשות הניקוז אז הכול לא מתקדם.

עיסאווי פריג': יש חסמים למיניהם.

ראובן ריבלין: זה דבר שהוא רב-משרדי ותיאום משרדים הוא מחויב המציאות.

משה גפני: אני מסכים לגמרי.

ראובן ריבלין: ולכן כשהיו באים אלינו לוועדת הכספים עם סיפורים כאלה היינו אומרים שאנחנו רוצים לראות את כל המערכת.

ראובן ריבלין: תוכנית רב-שנתית פירושה שאתה כבר היום יודע את תוכנית העבודה.

ראובן ריבלין: כמובן יש דברים שתצטרך לבצע מאוחר יותר ויש דברים שצריך לבצע מראש.

ראובן ריבלין: למשל אתה צריך קודם כול לדאוג לטיפול משרד התחבורה באישור כניסה ויציאה מאותם אזורי תעשייה כי לא יתנו לך רישיון להתחיל לבנות אפילו מבנה אחד אם אין לך כביש יציאה וכביש כניסה לפחות לשני מקומות, כי אחרת אתה מסכן את כל התחבורה, והמבנה של הכפרים הערבים הוא כזה שאחמד טיבי היה צריך 4 קדנציות רק בשביל שיהיה רמזור בוואדי ערה.

אחמד טיבי: בטייבה.

ראובן ריבלין: בטייבה זה כבר היה הרמזור השני, זה היה הצלחה.

ראובן ריבלין: אני מדבר על ואדי ערה.

אחמד טיבי: למדתי איך.

אחמד טיבי: אחרי 4 שנים גם אני לומד...

ראובן ריבלין: השאלה, אדוני ממלא מקום מנכ"ל משרד הכלכלה, האם משרד הכלכלה הוא הגורם המרכזי שנוטל על עצמו את התיאום בין כל המערכות.

ראובן ריבלין: זה מה שאנחנו רוצים לשמוע.

ראובן ריבלין: ואז אתה תסביר מה זה תוכנית רב-שנתית: בשלב ג' צריך לעשות את זה – יש תקציב.

<ינון אלרועי: אדוני מכיר תקצוב רב-שנתי?

ראובן ריבלין: אני מכיר מצוין.

ראובן ריבלין: הואיל והתקצוב הרב-שנתי הוא לא בר-ביצוע מבחינת היישובים אז אומרים "יש תקציב" ולא מבצעים אותו.

ראובן ריבלין: הכי טוב שנבקר במקום אחד שבו העניינים מתקיימים, אם זה באום אל פחם ואם זה ביישוב אחר, שיראו לנו בעין.

אחמד טיבי: יש הטיה מסוימת אצל יושב-ראש הוועדה.

אחמד טיבי: נבקר בטייבה, כנראה.

ראובן ריבלין: אין לי העדפה היכן נבקר.

אחמד טיבי: אזור התעשייה בטייבה נראה כמו אחרי מלחמת עולם שלישית.

אחמד טיבי: הרמתי לך להנחתה, מר נאטור, אנא תמשיך מכאן.

<ראסם נאטור: קודם כול, בואו נסכים כולנו שהיתה לנו ירושה קשה של חמישים שנים שבמהלכן לא הושקע כסף במגזר הערבי, לזה כולנו מסכימים.

<ראסם נאטור: בואו נסכים כולנו שעכשיו זה התחלה טובה.

<ראסם נאטור: יש פה התחלה טובה, שכולנו לומדים.

<ראסם נאטור: גם הרשות לפיתוח כלכלי שיזמה תוכניות בממשלה, גם היא למדה, גם אנחנו לומדים, גם ראשי הרשויות המקומיות שמתחלפים והמהנדסים שלהם שלראשונה נפגשים עם מה שנקרא אזורי תעשייה, שאין להם כוח אדם מיומן ואין להם מינהלות ואין להם כסף והחשבים עומדים על הראש שלהם, כולם לומדים מכולם, זאת האמת.

<ראסם נאטור: אם אתמקד בדוח של "מוסאוא", שמדבר על תוכנית 1539, ובסוף מדבר על תוכנית 4193 שמאגמת 150 מיליון שקל – מדובר ב-81 מיליון שקל ועוד 150 מיליון שקל.

<ראסם נאטור: כל הכסף הזה, עד שנת 2014, שקיבלנו ממשרד האוצר, הוצא כבר לחברות מפתחות.

ראובן ריבלין: הן המבצעות?

<ראסם נאטור: כן.

<ראסם נאטור: הכסף שמור.

<ראסם נאטור: אין לפחד שהכסף הזה יחזור לנעם שטרן ממשרד האוצר.

עיסאווי פריג': המים זורמים והכסף שמור.

<ראסם נאטור: הכסף שמור, ועובדים.

<ג'עפר פרח: כמה כסף זה?

<ראסם נאטור: בסך הכול בתוכנית 1539 יש 81 מיליון שקל, ובנוסף על-פי התוכנית של טרכטנברג יש עוד 150 מיליון שקל.

<ראסם נאטור: 120 מיליון שקל חילקנו ובעוד 30 מיליון שקל עורכים סקר לעוד 25 יישובים כדי לפנות שטחים.

<ג'עפר פרח: כמה כסף צריך?

<ג'עפר פרח: 81 מיליון שקל זה מה שנתנו לך.

<ג'עפר פרח: בשביל לפתח באמת אזור תעשייה בסח'נין- - -

<ראסם נאטור: אני לא יכול לענות כי עכשיו מתגבשת תוכנית.

<ג'עפר פרח: אני מבין שלא תענו עכשיו, אבל בואו ננסה לעזור לכם.

<ג'עפר פרח: אני חושב שההחלטה הראשונה כבר הסתיימה.

<ג'עפר פרח: 2014 זה השנה האחרונה.

<ג'עפר פרח: יש לך 13 יישובים.

<ג'עפר פרח: יש לך 200 דונם, כאשר אנחנו יודעים מה הצרכים.

<ג'עפר פרח: הם לא יספיקו אפילו לאזור תעשייה בסח'נין, זה פחות מדי.

<ג'עפר פרח: תגידו לחברי הכנסת באיזה שלב, אולי בעוד חודש, אבל עוד מעט ידונו בתקציב 2015 כבר, תגידו: חבר'ה, אנחנו צריכים עוד 200 מיליון שקל בשביל להתקדם עם אזורי התעשייה.

<ג'עפר פרח: אבל אל תשמרו את המידע הזה כך שעכשיו נצטרך ללכת למרכז המחקר והמידע של הכנסת ולאסוף נתונים.

<ינון אלרועי: זה לא מידע שנמצא במרכז המחקר והמידע של הכנסת.

<ג'עפר פרח: אתם צריכים כסף בשביל להמשיך לפתח את אזורי התעשייה.

<ג'עפר פרח: זה גם התחבורה וגם התכנון וכן הלאה.

<ג'עפר פרח: כמה כסף אתם צריכים?

<ג'עפר פרח: הכסף נגמר, נכון?

<ינון אלרועי: זה לא מידע היסטורי, אדוני.

<ינון אלרועי: אני רוצה להזכיר שלממשלה יש תפקיד לקבוע מדיניות.

<ינון אלרועי: הממשלה דנה.

<ינון אלרועי: כרגע יש יוזמה של הרשות, ביחד אתנו ועם משרד האוצר, לבחון את הצרכים לתוכנית המשך.

<ינון אלרועי: כרגע אי אפשר לשתף אתכם במשהו שעוד לא קיים, כי אנחנו בעצמנו עוד לא גיבשנו את התוכנית.

<ג'עפר פרח: על זה בדיוק דיבר מבקר המדינה, על התוכנית הרב-שנתית- -

<ינון אלרועי: זה ממש לא אותו דבר.

<ג'עפר פרח: - -שאתה תבוא היום לוועדה, בחודש מרץ, ותגיד שאתה לא יודע מה אתה צריך ב-2015, כשאתה יודע ש-2014 היא השנה האחרונה שלך לפרויקט.

<ינון אלרועי: קודם כול, אתה שוב נצמד רק להחלטה אחת מבין 7 החלטות.

<ינון אלרועי: שאר ההחלטות ממשיכות עד 2016 ויש החלטה שממשיכה עד 2017.

<ינון אלרועי: בבקשה לא לתת אינפורמציה לא מדויקת.

<ג'עפר פרח: הכול כתוב במסמך.

<ינון אלרועי: אבל אתה אומר עכשיו משהו אחר.

<ג'עפר פרח: לא.

<ינון אלרועי: ההערה של מבקר המדינה לגבי תוכנית העבודה הרב-שנתית מתייחסת לתוכניות עצמן.

<ינון אלרועי: אני אומר שוב, אנחנו חלוקים בהיבט הזה, שאנחנו רואים את הטכניקה אחרת.

<ינון אלרועי: ברגע שרשומה לי תוכנית עבודה בתוכנית 1539, מ-2010 ועד 2014, זה תוכנית רב-שנתית.

<ינון אלרועי: ברור לי בדיוק מה צריך לעשות בתוכנית הזאת מ-2010-2014 וכמה כסף צריך להגיע.

<ינון אלרועי: זאת תוכנית עבודה רב-שנתית.

עיסאווי פריג': מר ינון אלרועי, ברשותך, אני עכשיו כמו תינוק שרק נולד, תן לי פירוט של הקריטריונים שאני אשפוט אותך לפיהם לגבי הצלחה וכישלון, תגיד לי.

<ינון אלרועי: על-פי ביצוע של התוכנית.

עיסאווי פריג': לגבי הביצוע הזה, תגיד לי מתי עליי לשאול אותך.

עיסאווי פריג': תציג לי סדרת שאלות.

עיסאווי פריג': תגיד לי: אחת, שתיים, שלוש, ארבע – זה מהלך הביקורת.

עיסאווי פריג': רק תציג לי את הקריטריונים.

עיסאווי פריג': מתי תעביר לנו את זה?

<ינון אלרועי: אנחנו נשב בינינו ונבחן את הדברים האלה ונחזור אליכם עם תשובה, בשמחה.

אחמד טיבי: האמת, ינון אלרועי, שהיית צריך לבוא מוכן עם התשובות הללו לישיבה הזאת דווקא.

<ינון אלרועי: קיבלתי פירוט של שורה אחת על תוכן הישיבה.

<ינון אלרועי: מעבר לזה לא קיבלתי כלום.

אחמד טיבי: אני חושב שהכותרת "אזורי תעשייה ביישובים הערביים", כאשר אתה איש המקצוע, אומרת הכול.

אחמד טיבי: צריך לבוא מוכן לכל דבר.

<ינון אלרועי: באתי עם כל המידע שזמין בידיי על מנת לשתף אתכם במה שאנחנו עושים.

<ינון אלרועי: אף אחד לא אמר לי שהוא רוצה שאבוא עם קריטריונים לבחינת התוצאות.

אחמד טיבי: בסדר.

אחמד טיבי: מר נאטור, נדבר ספציפית, נקודתית.

אחמד טיבי: מה קורה בטייבה?

אחמד טיבי: כפי שאמרתי, אזור התעשייה שם נראה כמו אחרי מלחמת עולם שלישית.

<ריאן כמאל: תבקש מהם לסקור את התוכניות.

אחמד טיבי: סקרו את התוכניות.

<ריאן כמאל: לא, פירטו רק תוכנית אחת.

<ראסם נאטור: טייבה נהנית משני תקציבים.

<ראסם נאטור: תקציב אחד של טרכטנברג בסך 12 מיליון שקל, שם התחלנו תכנון מפורט.

<ראסם נאטור: יש שם בעיה, מדובר במקום מאוכלס.

<ראסם נאטור: בחלק גדול ממנו מיפינו ועדת חסמים.

<ראסם נאטור: יש אנשים שבנו ללא היתר וגלשו למה שנקרא זכות הדרך.

<ראסם נאטור: מיפינו, עשינו ועדת חסמים וראש העירייה לקח על עצמו החזרת אנשים לגבולות לפי ההיתרים.

<ראסם נאטור: יש תכנון מפורט לסלול שני כבישים ב-12 מיליון השקלים הראשונים.

<ראסם נאטור: יש מכרז ויש קבלן שאמור להתחיל לעבוד.

<ראסם נאטור: זה בחלק הראשון.

<ראסם נאטור: בחלק השני זה התוכנית החדשה של הממשלה שאדוני יזם.

<ראסם נאטור: עכשיו נקבל את הכסף.

<ראסם נאטור: ביקשנו את הכסף של 2014, אנחנו אמורים לקבל 2 מיליון שקל, ונקים שם מינהלת שתמומן ב-1.5 מיליון שקל וכל שנה תקבל- - -

אחמד טיבי: מתוך ה-12 מיליון שקל?

<ראסם נאטור: מתוך ה-11.5 מיליון שקל.

<ראסם נאטור: חילקנו את זה ל-10 מיליון שקל ועוד 1.5 מיליון שקל.

<ראסם נאטור: עמדנו על כך שנתקצב מינהלת.

ראובן ריבלין: יש לך שיתוף פעולה עם המועצות המקומיות לגבי מקומות שבהם אתה צריך לפתח את אזור התעשייה והבנייה?

<ראסם נאטור: אני רוצה להגיד, זה חשוב מאוד, נמצא פה מר מוג'אהד עואודה, ראש המועצה המקומית בכפר כנא, שהייתי אצלו לא מזמן.

<ראסם נאטור: אני לא מתחיל לפעול בשום אזור ללא שיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות.

אחמד טיבי: מגיעה לו מילה טובה.

אחמד טיבי: נדמה לי שהוא ראש הרשות המקומית היחיד שהגיע לכאן והוזמנו אנשים רבים, הוזמנו לפחות 15.

אחמד טיבי: צריך להגיד לו מילה טובה.

אחמד טיבי: הוזמנו ראשי רשויות מקומיות ועיריות, 10 אישרו את הגעתם, אך הגיע רק מוג'אהד עואודה.

<ראסם נאטור: שיהיה ברור, לא מתחילים בשום אזור תעשייה לפני שהרשות המקומית מסכימה לתוכנית המפורטת של העבודות.

<ראסם נאטור: הם קובעים מה ייעשה ב-10 מיליון שקל או ב-2 מיליון שקל או ב-3 מיליון שקל.

<ראסם נאטור: רק הם קובעים, כמובן במסגרת הוראת המנכ"ל שלנו שמסבירה מה הקריטריון, מה אנחנו כן יכולים לבצע על-פי הוראות המנכ"ל.

<ראסם נאטור: לדוגמה, יושב פה מוג'אהד עואודה.

<ראסם נאטור: הגעתי אליו עם החברה המנהלת, דיברנו על מה עושים, איך מחלקים את החלקות שנמצאות.

<ראסם נאטור: אני מקבל דיווח ואני מוציא פרוטוקול.

<ראסם נאטור: אני אומר לכם, אין ישיבה ללא פרוטוקול.

<ראסם נאטור: אנחנו עורכים סיורים מידי חודש עם ממלא מקום מנכ"ל המשרד ומוציאים פרוטוקולים.

<ראסם נאטור: אני רוצה להציג דוגמה על מה שנקרא חסם.

<ראסם נאטור: הוא שאל על חסמים.

<ראסם נאטור: בואו ניקח את סח'נין.

<ראסם נאטור: בסח'נין שדרגנו אזור תעשייה קיים, סייענו שם ויצאנו.

<ראסם נאטור: אחרי כן היתה הרחבה של 120 דונם.

<ראסם נאטור: כדי להרחיב את אזור התעשייה צריך להכין תב"ע.

<ראסם נאטור: לקחנו על עצמנו את התב"ע.

<ראסם נאטור: לא רק זה, הכנו את התב"ע וכאשר התחלנו לעבוד ויצא מכרז ב-8 מיליון שקל, כאשר התחלנו לסלול את הכביש התברר שיש שם מטע זיתים.

<ראסם נאטור: מטע הזיתים נמצא בקרקע פרטית.

<ראסם נאטור: המהנדס לא הבין שהוא היה צריך להפקיע את האדמה במהלך התב"ע.

<ראסם נאטור: הוא עשה איחוד וחלוקה רק אחרי שהתקבלה התב"ע.

<ראסם נאטור: מה קרה?

<ראסם נאטור: באנו לעבוד ובעל מטע הזיתים לא רצה לשתף פעולה.

<ראסם נאטור: מה עשינו?

<ראסם נאטור: היינו שם לפני שבועיים, היו שם גם נציגי רשות הפיתוח הכלכלי.

<ראסם נאטור: אמרנו לחברים: מה הפתרון?

<ראסם נאטור: אמרו: פתרון יצירתי – בואו נזיז את הכביש.

<ראסם נאטור: הזזת כביש זה שינוי תב"ע.

<ראסם נאטור: שינוי תב"ע הולך לוועדה המקומית ואחר-כך לוועדה המחוזית.

<ראסם נאטור: זה שנה וחצי.

<ראסם נאטור: בסוף קם איזה מתכנן שהציע הצעה.

ראובן ריבלין: למה לא להזיז אותו?

<ראסם נאטור: אני מציג דוגמה של חסם שיעכב אותך שנה וחצי, כאשר אנחנו משלמים לקבלן התייקרויות וכבר חודש וחצי בוזבזו.

<ראסם נאטור: עכשיו פתרנו את הבעיה, אמרנו: מזיזים את הכביש, בסדר, אבל אין היתר, אז איך יעבדו?

<ראסם נאטור: אי אפשר לעבוד ללא היתר עבודה.

עיסאווי פריג': היום יש ועדת תכנון ובנייה מהירה וניתן לעבור את כל החסמים.

<ראסם נאטור: תראה מה עשינו.

<ראסם נאטור: אמרנו, 8 מטרים מן האדמה שם שלו.

<ראסם נאטור: גם אם נזיז את תוואי הכביש הם יישארו שלו.

<ראסם נאטור: תביאו לנו אישור מהוועדה לגבי סח'נין, תנו היתר לפי סעיף מסוים שמצאנו ואנחנו נרכז את כל המעבר שלנו ב-8 מטרים, כולל תשתיות, עד מתן ההיתר להזזת הכביש.

<ראסם נאטור: למה אני אומר שאנחנו לומדים?

<ראסם נאטור: אציג עוד דוגמה לחסם.

<ראסם נאטור: ב-26 במרץ נהיה בקלנסווה.

<ראסם נאטור: יש שם תב"ע שקובעת שאי אפשר לקבל היתר אם הכביש הראשי לא יהיה של 4 נתיבים ויחובר לכביש אחר.

<ראסם נאטור: נתקענו שוב.

<ראסם נאטור: אציג עוד דוגמה.

<ראסם נאטור: 12 מיליון שקל מגיע לקלנסווה.

<ראסם נאטור: יש שם שטח של 300 דונם.

<ראסם נאטור: אגב, כל האדמה שם פרטית, את זה חשוב לדעת, כי באדמת רשות מקרקעי ישראל אנחנו עושים מה שאנחנו רוצים אבל באדמה פרטית אנחנו לא יכולים, אין לנו מקור סמכות לעבוד בחלקות של אנשים פרטיים.

<ראסם נאטור: אמר לי ראש העירייה הקודם: אני לא מוכן, יש 12 מיליון שקל – תחלקו על פני כל האזור.

<ראסם נאטור: אבל אנחנו לא יכולים, עלות לפיתוח דונם היא 450,000 שקל, כפול 300 זה 120 מיליון שקל, וכל מה שנתנה לנו הרשות זה 12 מיליון שקל.

<ראסם נאטור: מה עושים?

<ראסם נאטור: אמרנו: בואו נעשה שלב א'.

<ראסם נאטור: אמר ראש העירייה: רגע, אם אני עושה שלב א' יוצא שאני מעדיף חלק מהפרטיים וחלקם מהמשפחה שלו, אז מה יגידו?

<ראסם נאטור: בסוף שכנענו אותו שכן ילך לשלב א' ויצאנו מזה בשלום.

<ראסם נאטור: זה דוגמה לחסם.

<ראסם נאטור: אציג רק דוגמה אחת של חסם של תאגיד.

<ראסם נאטור: ברהט יש 7 מיליון שקל על-פי מתווה טרכטנברג.

<ראסם נאטור: שם סיימנו את כל העבודות והבאנו 7 מיליון שקל.

<ראסם נאטור: התאגיד דורש 5.7 מיליון שקל ואם הוא לא יחתום על הסכם אנחנו לא נוכל להתקדם.

<ראסם נאטור: אני מונה רק חלק מן החסמים.

<ראסם נאטור: אני רוצה להגיד שאנחנו לומדים יום-יום מהחסמים.

<ראסם נאטור: הגיע לכאן עכשיו ראש המועצה המקומית עראבה.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך גם את עלי עאסלה, ראש המועצה המקומית עראבה.

אחמד טיבי: כלומר, הגיעו לפה שני ראשי רשויות מקומיות, מוג'אהד עואודה ועלי עאסלה, תודה רבה.

<ג'עפר פרח: אבל הגיעו גם נציגים של רשויות מקומיות אחרות.

אחמד טיבי: תיכף.

אחמד טיבי: אני מדבר על ראשי רשויות מקומיות.

עיסאווי פריג': "אנחנו עובדים להסרת חסמים" – זה המשפט הראשון ששמעתי בשבוע הראשון שלי בכנסת: חסמים, חסמים, חסמים, חסמים.

עיסאווי פריג': מה אתם עושים להסרתם?

<ראסם נאטור: אנחנו לוקחים אחריות.

<ינון אלרועי: אדוני, מתחילת הדיון אנחנו מסבירים בדיוק מה הכיוון.

<ינון אלרועי: אנחנו לא מתחמקים משום דבר.

<ינון אלרועי: אנחנו אחראים על העבודה.

<ינון אלרועי: מרגע שראסם נאטור הצטרף לעניין הזה הדברים זזים מהר יותר, כי הוא גם מכיר את המגזר הערבי וגם זמנו מיועד להסרת חסמים.

ראובן ריבלין: ניקח דוגמה מראש העין, שם יש באזור התעשייה בעיה אחרת לגמרי כי בנו אזור תעשייה מצוין על הקרקע של ראש העין, אבל זה נושא אחר לחלוטין.

ראובן ריבלין: אני רוצה לדבר על ראש העין, באזור שבו יש תכנון ל-25,000 יחידות.

ראובן ריבלין: התכנון הזה מעוכב כבר יותר מ-3 שנים כי לא נותנים אישור לתב"ע כל עוד לא יאמר משרד התחבורה מתי הוא בונה את המחלף וכל עוד לא יגיד משרד החינוך מתי הוא בונה את בתי-הספר.

ראובן ריבלין: זה מקום שבו מדובר בקרקע של רשות מקרקעי ישראל.

ראובן ריבלין: נתנו להם עצה, אמרנו להם שרשות מקרקעי ישראל תוציא את הכסף ואחר-כך תגבה אותו ושלא יעכבו דברים.

ראובן ריבלין: לעומת זה, כאשר אנחנו מדברים על המגזר הערבי – ואני בקי בו, האמן לי, לפרטי פרטים – במקרים רבים מדובר רק בקרקע פרטית כי מה שנותר הוא קרקע פרטית.

ראובן ריבלין: יש גם קרקע פרטית שכבר הופקעה, אבל מדובר בקרקע פרטית.

ראובן ריבלין: בקרקע פרטית כאשר אתה מקבל עזרה לגבי אזורי תעשייה אתה צריך לעמוד בקריטריונים ולא יכול בשום פנים ואופן להתקדם בלי הסכמה ובלי היכולת של תושבי העיירות, הכפרים, הערים, תקרא להם כפי שתרצה.

ראובן ריבלין: זה לא חסם שניתן להסרה על-ידי ועדה כזאת או אחרת אלא צריך הסכמה משותפת בתוך המערכת העירונית, בתוך המועצה, בלי זה לא ילך כלום.

<ג'עפר פרח: בכל מקום בעולם מתכננים על אדמה פרטית.

<ג'עפר פרח: רק בישראל מתכננים רק על אדמת מדינה.

<ג'עפר פרח: המתכנן צריך לעשות סוויץ' כשהוא נכנס ליישוב הערבי כדי לתכנן.

עיסאווי פריג': אי אפשר במשך 25 שנים להמשיך לשמוע את הנימוק הזה, זה מקומם ומעצבן.

ראובן ריבלין: עזוב, אני אומר לך איך הוא היה צריך לפתור אותו.

ראובן ריבלין: באותו מקום שעובר בתוך הפרדס הוא היה צריך להפקיע לצורכי ציבור, לשלם תשלום מלא לפרטיים ושם להעביר את הכביש.

<מוג'אהד עואודה: רציתי לציין, בכפר כנא כל אזור התעשייה נמצא באדמת רשות מקרקעי ישראל, בשלמותו.

אחמד טיבי: בניגוד לקלנסווה.

<מוג'אהד עואודה: משנת 2000, כבר 14 שנים אין לנו יציאה לכביש הראשי.

אחמד טיבי: אתם שומעים, ינון אלרואי וראסם נאטור, אין להם יציאה לכביש הראשי.

<מוג'אהד עואודה: אין לנו יציאה מסודרת לכביש הראשי, כבר 14 שנים כך אנחנו חיים.

<מוג'אהד עואודה: לפתח 15 דונם, חלק ראשון, מאדמת רשות מקרקעי ישראל לאזור תעשייה, אני חי עם זה כבר 13 שנים, עד היום לא שיווקו את 15 הדונם ואנחנו מחכים.

<מוג'אהד עואודה: יש לציין ש-300 דונם הפקיעו מאדמת כפר כנא לקו הגז, למפעל אחד של "פניציה".

<מוג'אהד עואודה: ואנחנו מבקשים להקים מינהלת עם נצרת עילית כבר מ-1998.

<מוג'אהד עואודה: אז הייתי ממלא מקום ראש הרשות המקומית וביקשנו מינהלת משותפת עם נצרת עילית.

<מוג'אהד עואודה: אנחנו תושבים לכל דבר, ביקשנו להקים את המינהלת הזאת ונתנו לנו את הפרוגרמה המביכה, לצערי, ולא אכנס כאן לפרטים שלה.

<מוג'אהד עואודה: ידיים עובדות למינהלת הזאת – 70% מקרב העולים החדשים.

<מוג'אהד עואודה: אנחנו לא עולים חדשים, אנחנו עולים ישנים, לכן אסור לנו לעבוד באזור תעשייה כזה.

ראובן ריבלין: מי קבע את זה?

<מוג'אהד עואודה: זה נקבע במשרד התמ"ת בשנת 1998.

<מוג'אהד עואודה: החוברת עדיין נמצאת בביתי.

ראובן ריבלין: אבל היא לא קיימת היום.

<מוג'אהד עואודה: היא לא קיימת היום, אבל היתה קיימת והיתה מכשול.

אחמד טיבי: והתוצאה בשטח עדיין קיימת.

ראובן ריבלין: עובדה שאין כביש גישה לאזור התעשייה.

<מוג'אהד עואודה: היקף מחלת הסרטן בכפר כנא "חוגג" מבית-החרושת הזה, ו-300 דונם הפקיעו מאדמתנו, אבל לא נותנים לנו להקים מינהלת כפי שצריך.

<מוג'אהד עואודה: עד מתי?

אחמד טיבי: מי אחראי להקמת המינהלת?

אחמד טיבי: איזה משרד ממשלתי?

<מוג'אהד עואודה: משרד הכלכלה.

אחמד טיבי: ינון אלרועי, יש לך תשובה למר עואודה?

<ינון אלרועי: נכון לרגע זה, למעט יישובים שמצוינים בהחלטות ממשלה ולהם יש מה שנקרא שיתוף באזור תעשייה ואז אנחנו יכולים לתקצב מינהלת, כרגע אין לנו סעיפים לתקצוב מינהלת בכפר כנא.

אחמד טיבי: כמה עולה לתקצב מינהלת?

<ינון אלרועי: אנחנו מתקצבים מינהלת בסביבות 1.5 מיליון שקל ל-3 שנים, חצי מיליון שקל לשנה.

אחמד טיבי: יש בעיה לתקצב את כפר כנא ב-1.5 מיליון שקלים?

<ינון אלרועי: אין בעיה לתקצב את כפר כנא, וגם כפר אחר, ועוד כפר ועוד כפר.

אחמד טיבי: בינתיים אנחנו מדברים על כפר כנא.

אחמד טיבי: ראש הרשות המקומית הגיע לישיבה ואילו אחרים לא הגיעו.

<ינון אלרועי: אין לי פלטפורמה, אם זה לא החלטת ממשלה, לתקצוב מינהלות, אין לי דבר כזה.

<ינון אלרועי: אני מתקצב מינהלות רק אם הממשלה הגדירה לי לתקצב.

אחמד טיבי: אם אני מוצא לך 1.5 מיליון שקלים תוכל להעביר לו?

<נעם שטרן: זה לא עניין של תקציב.

אחמד טיבי: אם אני ממציא לך מן השמים 1.5 מיליון שקל, תוכל להעביר לו?

<ינון אלרועי: כרגע אין לי אפשרות.

<ינון אלרועי: אתה מביא לי תקע ואין לי שקע.

<ג'עפר פרח: ינון אלרועי, אתם יכולים למצוא לזה פתרון.

<ג'עפר פרח: האמן לי, אתם מוצאים פתרונות.

<ג'עפר פרח: צריך פה מינהלות וצריך פה חברות כלכליות שיובילו את התהליכים וירכזו אותם בתוך אזורי תעשייה.

<ג'עפר פרח: מה שהוא הזכיר כאן בכפר כנא זה בעיה שאתה יודע שקיימת במקומות רבים.

ראובן ריבלין: השאלה אם הוא יכול לתת לו את זה נקודתית.

<ג'עפר פרח: הוא יכול לתת את זה.

אחמד טיבי: רובי ריבלין אומר שיש 1.5 מיליון שקל.

אחמד טיבי: האם אתה יכול להעביר אותם?

אחמד טיבי: על-פי מבחן תמיכה.

<קריאות: - - -

<ראסם נאטור: אני יכול להשיב.

<ראסם נאטור: יש הבדל בין הקמת מינהלת לאזור תעשייה ספציפי כמו כפר כנא ובין מה שנקרא מינהלת משולבת לשילוב רשויות מקומיות.

<ראסם נאטור: אלה שני סיפורים אחרים.

<ג'עפר פרח: מה יש בציפורי?

<ג'עפר פרח: שם יש מינהלת, נכון?

<קריאה: היא לא מתוקצבת.

<ג'עפר פרח: עכשיו היא לא מתוקצבת, אבל היא התחילה כמתוקצבת.

<ראסם נאטור: בתוכנית 1539 יש הקצאה של 15 מיליון שקל לתמיכה במינהלות רק של היישובים שנמצאים ברשימה, כלומר 12 יישובים.

<ראסם נאטור: אנחנו מכינים הוראת מנכ"ל.

<ראסם נאטור: אתה לא יכול להקים מינהלת כשאין עדיין מפעלים.

<ג'עפר פרח: אבל אתה כבר ב-2014 ועדיין לא התקנת תקנה כזאת.

<ראסם נאטור: עכשיו אנחנו מוציאים הוראת מנכ"ל משותפת עם משרד הפנים, כי חלק מן הרשויות המקומיות רצו חברות כלכליות, וזה לא אצלנו, וחלק רצו מינהלות בתוך רשות, וזה אצלנו.

<ראסם נאטור: לכן היה קשה מאוד לשלב בין הדברים וזה עוד חסם.

<ראסם נאטור: זה דבר חדש שלמדנו.

<ראסם נאטור: החלטת הממשלה דיברה על חברות כלכליות ומינהלות.

<ראסם נאטור: מינהלת יכולה להיות בתוך הרשות המקומית, מינהלת יכולה להיות תאגיד עירוני לצד הרשות המקומית, ומינהלת יכולה להיות חברה כלכלית.

אחמד טיבי: מה הכי קל לגבי כפר כנא?

<ראסם נאטור: הכי קל זה מינהלת בתוך הרשות המקומית.

<ראסם נאטור: אבל שם גם זה בעייתי.

<ראסם נאטור: למה יש עם זה בעיה?

<ראסם נאטור: יכול לבוא חשב ולהגיד: אין לי תקציב יותר, אני לא רוצה להתעסק בזה, כי פה היד של הרשות המקומית היא המכוונת.

<ריאן כמאל: גם זה מסובך.

<ראסם נאטור: מינהלת שהיא תאגיד ליד הרשות המקומית חייבת לעבור אישור של משרד הפנים בכל מקרה.

<ראסם נאטור: במינהלת שהיא חברה כלכלית זה עוד יותר קשה, שם בוחנים אותה גם על הקושי שהיא יכולה להתמודד אתו.

אחמד טיבי: מה מפריע לך יותר, מר עואודה, שאין כביש גישה או שאין מינהלת?

<מוג'אהד עואודה: זה שאין מינהלת וגם זה אין כביש גישה מאז 1998.

אחמד טיבי: כמה עולה לסלול כביש גישה?

<ג'עפר פרח: זה לא אצלם.

<ג'עפר פרח: זה במשרד התחבורה.

<ינון אלרועי: אין לנו כרגע את הנתון.

אחמד טיבי: מר עואודה, כמה זה עולה לדעתך?

<מוג'אהד עואודה: 4-5 מיליון שקל.

<ינון אלרועי: אדוני היושב-ראש, פנינו למשרד התחבורה אתמול או שלשום עם רשימה של מקומות בעייתיים כאלה שנמצאים בתעדוף גבוה מבחינתנו, שהם חסמים.

<ינון אלרועי: העברנו להם רשימה של מספר יישובים.

אחמד טיבי: כפר כנא נכלל ברשימה הזאת?

<ראסם נאטור: כן.

<ראסם נאטור: כפר כנא, דיר חנא, קלנסווה.

<ינון אלרועי: פנינו למשרד התחבורה.

<ינון אלרועי: לא חיכינו לדיון הזה.

<ינון אלרועי: נדבר איתם ונקווה שהם יחליטו לתקצב את זה.

<ג'עפר פרח: אנחנו יכולים לקבל פה לוחות זמנים להוראת המנכ"ל הזאת שדיברת עליה, על 15 מיליון שקל?

<ינון אלרועי: של תוכנית 1539?

<ינון אלרועי: בכל רגע זה צריך להיחתם.

<ג'עפר פרח: כמה כסף יש?

<ראסם נאטור: 15 מיליון שקל.

<ג'עפר פרח: 15 מיליון שקל למינהלות או לחברות כלכליות.

<ג'עפר פרח: נכון?

<ראסם נאטור: זה למינהלות ששייכות רק ליישובים שנכללים בתוכנית 1539.

אחמד טיבי: אתה מוכן להעביר את זה לוועדה, בבקשה?

<ג'עפר פרח: כפר כנא היא חלק מה-15?

<ראסם נאטור: לא, כפר כנא לא נכללת ביישובים שבתוכנית 1539.

<ג'עפר פרח: אז 12 היישובים האחרים.

<ראסם נאטור: אחד כבר קיבל, שזה דלית אל כרמל ועוספייה שהלכו למבוא כרמל, והשאר יתוקצבו.

<ג'עפר פרח: אז יש 15 מיליון שקל שאמורים לצאת עד סוף שנת 2014.

<ג'עפר פרח: מתי נתבשר שהוראת השעה הזאת נחתמה ושהיא אומרת: אנחנו הולכים על מינהלת, או על חברה כלכלית, והכסף הזה יועבר ל-12 היישובים בצורה מסודרת?

<ראסם נאטור: מי שמחליט על מה הולכים זה הרשות המקומית, לא אנחנו.

<ראסם נאטור: היא צריכה לקבוע.

<ג'עפר פרח: יש 15 מיליון שקל אצלכם.

<ג'עפר פרח: יש הוראת שעה שאתם צריכים לפרסם.

<ג'עפר פרח: נכון?

<ג'עפר פרח: מתי תפרסמו את הוראת השעה?

<ראסם נאטור: ממש בקרוב, בכל רגע.

<ג'עפר פרח: מתי הכסף ייצא?

<ג'עפר פרח: האם זה יקרה בשנת 2014 או עוד פעם זה "יימרח" לשנת 2015?

<ראסם נאטור: כן.

אחמד טיבי: זה יקרה בשנת 2014.

אחמד טיבי: גברתי ממשרד הפנים, ממינהל התכנון, בבקשה.

<מיכל אמיתי: צריך להבין שאנחנו במינהל התכנון עוסקים בתוכניות מתאר, לא בתוכניות מפורטות.

<מיכל אמיתי: תוכניות המתאר, לפחות כל התוכניות שאנחנו מקדמים בכ-70 יישובים ערביים, רובן כוללות אזורי תעסוקה.

<מיכל אמיתי: יש יישובים קטנים מאוד שאין בהם אזור תעסוקה ספציפי בתוך היישוב.

<מיכל אמיתי: אזורי התעסוקה האלה הם אזורי תעסוקה מתאריים.

<מיכל אמיתי: זאת אומרת, בהמשך לתוכנית הזאת חייבים להכין תוכנית מפורטת לאזור התעסוקה.

<מיכל אמיתי: כפי שכבר הבנתם ממה שנאמר פה מסביב לשולחן, הבעיות המרכזיות, החסמים המרכזיים הם במעבר של מימוש התוכנית המתארית לתכנון המפורט ואחר-כך לשיווק ולביצוע.

ראובן ריבלין: בכמה תוכניות מתאר אתם עוסקים עכשיו במגזר הערבי?

ראובן ריבלין: תעבירי לנו רשימה של הרשויות המקומיות שכרגע עוסקים בתוכנית המתאר שלהן.

<מיכל אמיתי: אוכל להעביר לכם רשימה.

ראובן ריבלין: ואיפה יש תוכניות מתאר מאושרות שיש בהן חסמים בגלל דברים אחרים.

ראובן ריבלין: שיהיה לנו יותר מידע.

<חיאם קעדאן: ומאיזו שנה הן מאושרות.

<מיכל אמיתי: אני מדברת רק על תוכניות שאושרו משנת 2000 ואילך.

<ג'עפר פרח: בואי ניקח את ההחלטה הספציפית הזאת, לגבי 13 יישובים.

<ג'עפר פרח: האם היום יש לכם צוות מטה שפותר להם את החסמים שעליהם דובר?

<ג'עפר פרח: 13 יישובים – בחלק מהם, מה שהוזכר פה, זה התוכניות הנקודתיות.

<ג'עפר פרח: נכון?

<ג'עפר פרח: האם יש להם כתובת אצלכם?

<ג'עפר פרח: האם יש צוות שבו אתם מטפלים נקודתית, נותנים תשובות, פותרים את הבעיות תוך שנה, תוך חצי שנה או תוך 3 שנים?

<ג'עפר פרח: שיידעו שיש להם כתובת.

ראובן ריבלין: נלך למשל מהפרט אל הכלל.

ראובן ריבלין: בכפר כנא, למשל, אין כביש יציאה שמאפשר גם איזו הכנה לאזור תעשייה.

ראובן ריבלין: האם הוא נמצא אצלכם בתכנון?

ראובן ריבלין: האם בכלל הוא במחשבה?

אחמד טיבי: יש לוח זמנים לגבי כפר כנא?

ראובן ריבלין: קודם כול, בכלל האם זה קיים.

ראובן ריבלין: אחרי זה, אם זה קיים – מה לוח הזמנים.

ראובן ריבלין: ושאלה שלישית שמופנית למשרד האוצר, אני רוצה לדעת, אם ועדת הכספים מוצאת מימון של 1.5 מיליון שקל כדי לבצע את העניין הזה, שהוא בבחינת- - -

אחמד טיבי: זה חיים או מוות לאזור התעשייה.

ראובן ריבלין: זה מחדל מתמשך שאנחנו רוצים לפתור אותו מיידית.

ראובן ריבלין: האם אנחנו נוכל במסגרת התקציבים להעביר את הסכום של 1.5 מיליון שקל למשרד הכלכלה, כאשר הוא מיועד לכפר כנא?

ראובן ריבלין: שלא יבוא היועץ המשפטי של משרד הכלכלה ויגיד: קיבלתי 1.5 מיליון שקל, אני צריך לחלק את זה בין 150 יישובים, כל אחד יקבל 26 שקלים.

ראובן ריבלין: אני רוצה לדעת, אם אנחנו משיגים את הכסף האם נוכל להעביר אותו למשרד הכלכלה על מנת שהוא ייעד אותו רק לנושא מסוים שאנחנו רואים בו מחדל שמחייב פתרון מיידי?

<נעם שטרן: כפי שאמר ינון אלרועי, השאלה הזאת היא לא שאלה תקציבית.

<נעם שטרן: היא שאלה של פלטפורמה חוקית של מבחן תמיכה.

<נעם שטרן: אני לא יועץ משפטי, אבל ממה שאני מבין בתור לא יועץ משפטי, אי אפשר לעשות את הדבר הזה בלי שיש החלטת ממשלה או קריטריונים ברורים, ואת זה כבר אמר ינון אלרועי.

ראובן ריבלין: אפשר לדבר עם שר הבינוי והשיכון אורי אריאל, הוא יכול לעזור לנו.

ראובן ריבלין: הוא יכול להעביר ואין לו שום שאלה בכלל.

אחמד טיבי: נדבר אתו שנינו.

ראובן ריבלין: אתה תברר במשרד הכלכלה: אם במקום 15 מיליון שקל נגדיל לך את התקציב ל-16.5 מיליון שקל, האם אתה יכול לייעד 1.5 מיליון שקל לייעוד מסוים.

<ינון אלרועי: אם תהיה החלטת ממשלה מלווה, כן.

אחמד טיבי: החלטת ממשלה על סלילת כביש?

ראובן ריבלין: במסגרת החלטות הממשלה שקיימות אצלך.

<ינון אלרועי: כפר כנא לא נמצאת ברשימה בהחלטות הממשלה.

אחמד טיבי: כפר כנא לא נכלל ב-13 היישובים.

<ג'עפר פרח: כפר כנא לא נכלל ב-13 היישובים, אך יש פה החלטת ממשלה בעניין התעסוקה.

<ראסם נאטור: יש לי הצעה יצירתית.

<ראסם נאטור: בהחלטה 4193 של טרכטנברג כפר כנא מופיע והוא מקבל שם גם תקצוב נוסף של 9 מיליון שקל.

<ראסם נאטור: ועדת ההיגוי של ההחלטה הזאת, שאמונים עליה במשרד ראש הממשלה, יכולה להתכנס ולהסיט כסף, או לייעד אותו לכפר כנא ספציפית, אז לנו יש גיבוי.

<ראסם נאטור: זאת ההצעה היחידה.

ראובן ריבלין: אני מתנצל שאני צריך לעזוב לישיבת סיעה.

<עלי עאסלה: אני רוצה שתשמע אותי.

ראובן ריבלין: אני יודע.

ראובן ריבלין: האמן לי שכאשר שומעים אותך החברים פה, כאילו שמעתי אותך אני.

ראובן ריבלין: הכול נרשם, גם יש פרוטוקול.

ראובן ריבלין: אני מתנצל כי אני חייב לעזוב.

אחמד טיבי: יש לו ישיבת סיעה וראש הממשלה מופיע שם.

ראובן ריבלין: אהלן וסהלן.

אחמד טיבי: תודה רבה, אדוני.

אחמד טיבי: ראסם נאטור, רשמנו על ההערה שלך על כפר כנא ותוכנית טרכטנברג.

אחמד טיבי: מיכל אמיתי, בבקשה.

<מיכל אמיתי: כפר כנא, כמו יישובים אחרים בהחלטת הממשלה שעוד אין להם תוכנית מתאר בתהליך או תוכנית מאושרת, תצא כנראה לתכנון.

<מיכל אמיתי: היא כלולה בתוכנית העבודה שלנו לשנים 2014-2015.

<מיכל אמיתי: חשוב להגיד שביצוע של כביש כזה או אחר, אם הוא תוכנן, אנחנו לא יכולים לעזור בחסם שלו.

<מיכל אמיתי: אנחנו כן יכולים לעזור מבחינת התכנון.

<מיכל אמיתי: זאת אומרת, במסגרת תוכנית המתאר ברור שנתייחס גם לאפשרויות של התכנון שנדרש.

<מיכל אמיתי: באופן כללי, בכל תוכניות המתאר שאנחנו מתכננים אחד הנושאים המרכזיים שמתמקדים בהם, ושחשוב מאוד לתעסוקה באופן כללי ולא רק לאזורי תעשייה כאזורי תעשייה, הוא מערכות תחבורה.

<מיכל אמיתי: זה גם תכנון הדרכים וגם עידוד של תחבורה ציבורית.

<מיכל אמיתי: יש אזורים, למשל כמו טייבה וטירה, שאנחנו דאגנו שיתוכננו, ואכן תוכננו בפועל במסגרת אט"ל תחנות רכבת, ויש כל מיני אמצעים שיכולים לעזור בתעסוקה.

<ג'עפר פרח: יש לכם מישהו שמרכז את העבודה הזאת מול משרדי ממשלה אחרים?

<ג'עפר פרח: כלומר, כל החסמים שנציג משרד הכלכלה דיבר עליהם, יש לכם כתובת מולם שנותנת פתרונות?

<מיכל אמיתי: אני לא יודעת על גוף ספציפי כזה.

<ג'עפר פרח: אולי כדאי שתחשבו על זה כי אתם רואים כמה חסמים יש לנו בסיפור הזה.

<מיכל אמיתי: בכל תוכנית שאנחנו מתעסקים בה, אם אנחנו נתקלים באיזה חסם, ואחד החסמים המרכזיים, כפי שכולם בוודאי יודעים, הוא פתרונות קצה של דיור, אנחנו עושים הרבה מאוד מאמצים לעבוד מול משרד הבריאות ומשרד התשתיות.

<מיכל אמיתי: למען האמת, נכון שאם היה איזה גוף שמרכז עבודה של משרדי הממשלה ביניהם זה היה עוזר, לא רק במגזר הערבי אלא באופן כללי.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: עלי עאסלה, ראש המועצה המקומית עראבה, בבקשה.

<עלי עאסלה: צהרים טובים לכולם.

<עלי עאסלה: אני מברך על הישיבה הזאת.

<עלי עאסלה: תודה לך, אדוני היושב-ראש.

<עלי עאסלה: אני רוצה לספר קצת על הכפר עראבה.

<עלי עאסלה: כפר עראבה היום הוא הכפר הגדול במדינת ישראל שהוא עדיין מועצה מקומית.

<עלי עאסלה: הוא מונה כ-25,000 תושבים.

<עלי עאסלה: אין בו אזור תעשייה.

<עלי עאסלה: בשנת 1987 הוכרז על הקמת אזור תעשייה, סימנו את המקום.

<עלי עאסלה: בסופו של דבר היתה התנגדות של כמה יישובים מהמגזר היהודי ואז הוחלט גם שאי אפשר להקים את אזור התעשייה מבחינה טופוגרפית.

<ריאן כמאל: אחרי שסומן ותוכנן?

<עלי עאסלה: הוא רק סומן אך לא תוכנן.

<עלי עאסלה: סומן שזה אזור תעשייה, ייעדו את הקרקע הזאת לאזור תעשייה.

<עלי עאסלה: בגלל התנגדות של כמה יישובים וגם בגלל התנאים הטופוגרפיים אי אפשר ליישם את אזור התעשייה הזה.

<עלי עאסלה: לכן נוצר מצב שאין לנו אזור תעשייה.

<עלי עאסלה: לפני שנתיים הוכרז שהמועצה המקומית עראבה היא אחת מ-13 היישובים.

<עלי עאסלה: באמת אני מודה לאדון היקר מר ראסם נאטור לגבי תכנון אזור תעשייה חדש, אבל לצערי הרב, אני אומר לך אדוני שאזור התעשייה הזה, 90% מהשטח הוא שטח פרטי ותהיה לנו בעיה.

<עלי עאסלה: אני אומר לך שתהיה לנו בעיה.

<עלי עאסלה: זה דבר אחד.

<עלי עאסלה: שנית, כל השטח הוא 300 דונם ברוטו, נטו יהיה לנו 150-160 דונם.

<מג'יד מסאלחה: יש לך הצעה חלופית לקרקע של רשות מקרקעי ישראל באזור עראבה?

<עלי עאסלה: אין לנו קרקע כזה.

<עלי עאסלה: לא נשארה לנו קרקע אפילו לבנות בית-ספר בעראבה.

<מג'יד מסאלחה: אז זה הכי טוב שיש.

אחמד טיבי: האוסטרלים הפקיעו.

אחמד טיבי: ..

<עלי עאסלה: האבסורד, אדוני היושב-ראש, סליחה שאני מעלה את זה עכשיו, לא רציתי לדבר על זה אבל אתם גררתם אותי להגיד את זה, שיש אנשים, אני לא יודע איך הם עושים את זה, שקונים אדמות ליד יישובים – ושלחתי את זה אפילו לוועידה הארצית של המועצות הערביות ואמרתי שצריך לטפל בבעיה הזאת.

<עלי עאסלה: אנשים קונים אדמות ליד היישובים היהודיים ומחליפים את האדמות האלה עם אדמות בתוך הכפר.

<עלי עאסלה: נוצר מצב שאין לנו אפילו דונם אחד של אדמות רשות מקרקעי ישראל, אפילו כדי לבנות גן ילדים אחד בכפר.

<עלי עאסלה: יש לנו מחסור אדיר.

<עלי עאסלה: באשר לאזור התעשייה, זה לא מספיק לכפר שמונה כ-25,000 תושבים.

<עלי עאסלה: עם 150 דונם מה ניתן לעשות?

<עלי עאסלה: בסופו של דבר גם אזור התעשייה הזה – אני רק מוציא את המוסכים מתוך הכפר לאזור הזה עד שיוקם, אני לא יודע מתי.

<עלי עאסלה: אנחנו נשמע מהחבר'ה פה מתי יהיה לנו אזור תעשייה באמת שנוכל להקים.

<עלי עאסלה: הוא לא עונה על הדרישות.

<עלי עאסלה: מבחינה תכנונית אני עדיין לא יודע איפה הוא נמצא.

<עלי עאסלה: תהיה לנו ישיבה ב-24 במרץ בקשר לזה.

<עלי עאסלה: לגברת ממשרד הפנים, תוכנית מתאר אחרונה שהיתה בעראבה הוכנה ב-1985.

<עלי עאסלה: עד עכשיו אין לנו תוכנית מתאר.

<עלי עאסלה: ההרחבה היחידה, של 800 דונם, שהגשתי ב-2007 כשהייתי ראש המועצה, רק לאחרונה אושרה.

<עלי עאסלה: זה בשורה טובה לכפר עראבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: יש נציגים של יישובים אחרים שמבקשים לדבר?

<אחמד אלג'אבר: יש לי מה לומר לגבי אום אל פחם אבל אני לא מייצג את הרשות המקומית.

<אחמד אלג'אבר: לצערי סגן ראש העירייה בשעה הזאת שלח לי בקשת life ל-candy crash שלו בפייסבוק.

<אחמד אלג'אבר: ..

אחמד טיבי: במקום להיות פה הוא שולח משחקים.

אחמד טיבי: ביקורת בונה.

אחמד טיבי: ..

<אחמד אלג'אבר: אום אל פחם נכלל ב-13 היישובים שמקימים בהם אזור תעשייה.

<אחמד אלג'אבר: באזור התעשייה שלנו עובדים כבר 10 שנים.

<אחמד אלג'אבר: זה מיועד להעברת חלק מן המטרדים מתוך העיר.

<אחמד אלג'אבר: זה לא מספיק לבתי מלאכה או להיי-טק.

<אחמד אלג'אבר: המגרש הכי גדול הוא של 700 מטר.

<אחמד אלג'אבר: זה לא אזור תעשייה אלא זה פתרון למטרדים בתוך העיר.

<אחמד אלג'אבר: קראו לו אזור תעשייה בטעות.

<אחמד אלג'אבר: ראיתי את הנייר שהכין ג'עפר פרח ממרכז "מוסאוא", באמת כל הכבוד.

אחמד טיבי: את הנייר הכין איאד סנונו מ"מוסאוא".

<אחמד אלג'אבר: כל הכבוד.

<אחמד אלג'אבר: למשרד הפנים, האם אתם מתכננים באמת אזור תעשייה באום אל פחם?

<אחמד אלג'אבר: במגזר הערבי בכלל יש אזורי תעשייה?

<אחמד אלג'אבר: אזורי התעשייה הללו לא עונים על שום דבר, אפילו התכנון והתב"ע.

<אחמד אלג'אבר: כתוב כאן: למעט מפעל כימיקלים, למעט, למעט, למעט.

<אחמד אלג'אבר: אומרים לנו: רק מסגרייה, נגרייה ומוסך, זה מה שנתנו לנו.

<חיאם קעדאן: אזורי תעסוקה.

<אחמד אלג'אבר: אין אזור תעשייה, אפילו לא להיי-טק, אפילו לא לשום דבר.

<אחמד אלג'אבר: אני לא יודע לְמה זה יספיק.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: השיח' כאמל ריאן, בבקשה.

<ריאן כמאל: אני רוצה לדבר בקצרה בשם מרכז השלטון המקומי.

<ריאן כמאל: לדעתי מילת המפתח היא המילה שאמר ראסם נאטור – לומדים.

<ריאן כמאל: אני מעריך מאוד את הכנות שלך, שהגיע הזמן שנלמד את זה.

<ריאן כמאל: אני חושב, אדוני היושב-ראש, שצריך לשנות את הקונספציה.

<ריאן כמאל: נניח שעכשיו המדינה, בקסם מסוים, אישרה את כל אזורי התעשייה ויש לנו אזורי תעשייה, הכול טוב.

<ריאן כמאל: יש קרקע, יש מימון, הכול טוב ויפה.

<ריאן כמאל: אתה חושב שתיפתר הבעיה?

<ריאן כמאל: הבעיה רק תתחיל.

<ריאן כמאל: למה?

<ריאן כמאל: הדיון הזה אמור היה להתקיים בשנות החמישים או בשנות השישים של המאה העשרים.

<ריאן כמאל: כאשר אנחנו באים עכשיו לחשוב על אזורי תעשייה הדיון הוא כל-כך מאוחר.

<ריאן כמאל: אפילו אם נקים היום אזורי תעשייה, כפי שאמר הנציג מאום אל פחם, נקים אתרי מזבלות של אשפה.

<ריאן כמאל: אזור התעשייה, לא רק השטח, לא רק התכנון, לא רק המקום, אזור תעשייה – אם אתה לא יודע לְמה מיועד ואם אין לך יזמים ואין לך ידיעה מדויקת מה התכלית של אזורי התעשייה זה יישאר לאשפה ולגרוטאות.

<ריאן כמאל: לכן הדיון הזה, אדוני היושב-ראש, היה צריך להתקיים בשנות החמישים והשישים של המאה העשרים.

<ריאן כמאל: אבל היות והוא מתקיים מאוחר ביותר, לפחות נפתור כמה עניינים.

<ריאן כמאל: אני רוצה לפנות אליך, ינון אלרועי, ולשאול למה בכפר קאסם בא אדם, לא מדינה, לא משרד הכלכלה, לא משרד האוצר, לא משרד הפנים, אדם בא לבד ואמר: אני רוצה להקים אזור תעשייה למופת בכפר קאסם על אדמה פרטית, עם אותם חסמים.

<ריאן כמאל: לא היה תכנון, השטח היה חקלאי.

<ריאן כמאל: הוא לקח את הפרויקט הזה, שם אותו מול עיניו יום ולילה ותוך פחות מ-6 שנים – והוא לא המדינה, הוא אדם פרטי, יזם – תכנן, הביא מימון, בנה, עשה שינוי, יצר אזור תעשייה של 600 דונם.

אחמד טיבי: תגיד מי האיש.

<ריאן כמאל: מדובר על יזם יהודי ששמו רוני יצחקי.

<ריאן כמאל: למען האמת, עזרתי לו בהתחלה.

<ריאן כמאל: היו בפניו כמה חסמים והוא נעזר בי, נעזר בראש הרשות המקומית.

<ריאן כמאל: עברנו "זנגה-זנגה", עברנו בית-בית, הגענו לכל בעלי הקרקע והוא פתר את הבעיות.

<ריאן כמאל: מדינה במשך 50 שנים לא יכולה לעשות את מה שעשה רוני יצחקי?

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: משפט "קליימקס", חיאם קעדאן, בבקשה.

<חיאם קעדאן: צהרים טובים לכולם.

<חיאם קעדאן: אני חיאם קעדאן, סמנכ"ל מרכז השלטון המקומי לרשויות הערביות.

<חיאם קעדאן: קודם כול, אני רוצה להודות ליוזם, מר אחמד טיבי, ל"מוסאוא" על העבודה הקולעת שעשה, לכל נציגי הממשלה, לראשי הרשויות המקומיות, לכל הנוכחים.

<חיאם קעדאן: אין ספק שדיון זה חשוב ביותר.

<חיאם קעדאן: אני מאמין שעם סדרת ישיבות כאלה בעתיד אפשר יהיה לפחות להתקדם בסוגיה הזאת של אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: זאת ישיבה ראשונה בסדרה.

<חיאם קעדאן: אנחנו רואים שלאט-לאט אנחנו מדברים זה עם זה.

<חיאם קעדאן: אני רוצה לדבר ספציפית לגבי בקה אל גרביה, כי הזכרת את זה ואני מכיר את המקום היטב.

<חיאם קעדאן: ההצפות שהיו שם נבעו מכך שהצבא, כאשר בנה את גדר ההפרדה, עשה שם תעלה וסגר אותה, כדי שלא תהיה כניסה של אנשים מתחת לגדר.

<חיאם קעדאן: אני אישית נהגתי לפנות לצבא בבקשה שיפתחו אותה מאחר ויש גשם והיא מתמלאת, אבל דחו את זה ודחו את זה עד שירד גשם.

<חיאם קעדאן: תאר לעצמך, כל אזור ג'נין, כפין, בקה אל שרקייה, כל האזורים האלה, כל מי הגשמים מצטברים שם ובסוף פותחים את המכסה של התעלה ואז המים נשטפים במכה אחת.

<חיאם קעדאן: זה לא בעיית ניקוז.

<חיאם קעדאן: אני לא יודע למה אמרו לך שזה בעיית ניקוז.

<חיאם קעדאן: אני חושב שכדאי שתבדקו את הדברים.

<ינון אלרועי: כך נאמר לנו על-ידי הרשות המקומית.

<חיאם קעדאן: כדאי שתבדקו.

<חיאם קעדאן: יכול להיות שאני טועה.

<חיאם קעדאן: אני לא מהנדס.

<קריאה: יש תכנון חדש.

<חיאם קעדאן: אני חושב שכדאי שתבדקו את הדברים האלה.

<חיאם קעדאן: לפני שנות האלפיים לא היו הצפות כאלה.

<חיאם קעדאן: ההצפות החלו אחרי בניית הגדר.

<חיאם קעדאן: יכול להיות שאני טועה ויכול להיות שאני לא טועה.

<חיאם קעדאן: כדאי לבדוק את הטענות לעומק.

<חיאם קעדאן: זה עדיף מאשר לעזוב ולהגיד: טוב, יש שם בעיה, אני לא יכול להתקדם.

<חיאם קעדאן: יכול להיות שאתה יכול להתקדם.

<קריאה: מתקדמים יפה בבקה אל גרביה.

<חיאם קעדאן: זה גם לגבי יישובים אחרים.

<חיאם קעדאן: אם יש טענות מפה או משם כדאי לבדוק אותן לעומק.

<חיאם קעדאן: אני מקווה מאוד שנמשיך את סדרת הדיונים הזאת.

<חיאם קעדאן: אני מאמין שאפשר להגיע לתוצאות ואפשר לקדם את הנושא.

<חיאם קעדאן: תודה רבה לכולם.

אחמד טיבי: תודה רבה לך, חיאם קעדאן.

אחמד טיבי: נציג משרד האוצר, אתה רוצה להמשיך?

<נעם שטרן: אין לי משהו ספציפי להגיד כי ירדו פה לפרטים ברזולוציה מאוד נמוכה.

<נעם שטרן: בזה ינון אלרועי וראסם נאטור הרבה יותר בקיאים ממני.

<ג'עפר פרח: בהוראות התקציב שלך, לא החלטות ממשלה, אילו הוראות תקציב יש לך לשנת 2014 לגבי כל הדברים שאנחנו מדברים עליהם וכמה כסף מסומן למטרות האלה?

<נעם שטרן: אסביר.

<נעם שטרן: מבחינת החלטות הממשלה – התקציבים מסומנים ויש להם תקנות ספציפיות לפי מה שהוחלט בהחלטת הממשלה.

<נעם שטרן: מבחינת התקציבים האחרים – אין שם הפרדה בין רשויות מקומיות מן המגזר הערבי ובין רשויות מקומיות אחרות מכיוון ששם יש איזה תעדוף שלא תלוי האם היזם הוא מהמגזר הערבי או לא מהמגזר הערבי או האם הוא הולך לרשות מקומית מן המגזר הערבי או לרשות מקומית אחרת כי זה פשוט נקבע לפי קריטריונים אחרים.

<נעם שטרן: לכן אין לי, כמי שמתקצב, אפשרות להבחין אילו מן התקציבים הלכו לרשויות מקומיות ערביות.

<ג'עפר פרח: אנחנו באמת לא מצליחים לקבל מכם תשובה כמה תקציב באמת יצא ב-2013, כמה תקציב מסומן לפי החלטות הממשלה.

<ג'עפר פרח: תיקח את כל החלטות הממשלה, יש כמה החלטות.

<ג'עפר פרח: אילו הוראות יש וכמה כסף יש בתוך כל הוראה?

<נעם שטרן: מה שקשור להחלטות הממשלה – אני מזמין אותך לפנות אליי ואתן לך את כל הנתונים.

<נעם שטרן: מה שהוא לא לפי החלטות הממשלה – אלה נתונים שיש בידי משרד הכלכלה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: היות ואני אמור להיות במליאה, אני רוצה לסיכום תשובות של משרד הכלכלה לְמה שהעלה ראש מועצת עראבה, בבקשה.

<ינון אלרועי: למיטב זיכרוני, התוכניות אמורות להגיע לפרקן – אני מדבר על ההיבט התכנוני – במחצית השנה הזאת להפקדה.

<ינון אלרועי: אם אני לא טועה, ב-15 לחודש זה מגיע לאישור סופי ואז אפשר להתחיל לעבוד.

<ינון אלרועי: אתה יודע היטב שהליך תכנון הוא לא מהיום למחר.

<ינון אלרועי: ככל שאין ביישוב שטח של רשות מקרקעי ישראל אני לא יודע להמציא אותו.

<עלי עאסלה: יש שטח של רשות מקרקעי ישראל סמוך לאזור ההוא, אבל הוא בתחום השיפוט של משגב.

<עלי עאסלה: משגב היום "אוכלת" את כל אדמות עראבה.

<עלי עאסלה: כל אדמות עראבה נמצאות בתחום השיפוט של משגב.

<ינון אלרועי: לא דיברנו על מה שנמצא איפשהו למעלה וחשוב שיהיה ברקע של הדיון.

<ינון אלרועי: מבחינת המדיניות הכוללת של הממשלה, שכרגע עוד לא באה לידי ביטוי, היא היתה על השולחן בממשלה הקודמת ועוכבה בשל סיבות תקציביות.

<ינון אלרועי: ברמה העקרונית הממשלה רוצה לכוון לאזורי תעשייה אזוריים גדולים.

<ינון אלרועי: זה לא שכל 20 דונם וכל 30 דונם יהיו מחר בבוקר אזור תעשייה.

<ינון אלרועי: זה גם מבחינת יעילות השימוש בכספים ובמשאבים של משלם המסים.

<ינון אלרועי: לפיכך מבחינתנו יכול מאוד להיות – אולי הוא לא ישמח לשמוע את זה – תיאורטית, ואני לא מדבר כרגע על שום דבר ספציפי, שאנחנו נבוא לשולחן ונגיד שאנחנו חושבים שצריכים להיות – ואני אומר עכשיו סתם מספרים – 8 אזורי תעשייה אזוריים ברחבי המדינה, שבמסגרת האזורים האלה הוא יהיה חבר ויקבל חלק מן המשאבים, ואולי דווקא על הקרקעות של משגב, לצורך העניין.

<ינון אלרועי: יהיה מאגד של יישובים.

<ינון אלרועי: זה בדומה למדיניות של משרד הפנים שנקראת "אשכולות", כאן יהיו אשכולות מוניציפליים לצורך העניין.

<ינון אלרועי: צריך לזכור שצריך לקבוע איזה מינון.

<ריאן כמאל: צריך לשנות קונספציה.

<ינון אלרועי: מצד אחד, לפתור את הסוגיה של עסקים שנמצאים בתוך היישוב ומפריעים ליישוב להגיע לאיכות חיים ראויה כפי שכולנו רוצים שתהיה.

<ינון אלרועי: מצד שני, לייעל את הכסף של המדינה, שהיא תייעד את הכסף לאזורי תעשייה גדולים יותר, בעלי פוטנציאל, ואולי מחר בבוקר לעזור לו עם הסעה מהיישוב שלו לאזור התעשייה הקרוב.

<ינון אלרועי: אבל עוד קצת מוקדם להגיד שזה המסר המוחלט.

<נעם שטרן: צריך להגיד בהקשר הזה שיש כמובן עוד כלים לעידוד העסקה במגזר המיעוטים.

<נעם שטרן: יש מסלולי תעסוקה שבהם הוצא הרבה מאוד תקציב.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: יש עוד מישהו שרוצה להגיד משהו ולא אמר?

<עלי עאסלה: בקשר לתוכנית המתאר, יש תוכנית מתאר לעראבה?

<מיכל אמיתי: תוכנית המתאר לעראבה מתוכננת בתוכנית העבודה שלנו.

<עלי עאסלה: ביום ראשון הקרוב יש לנו ישיבה עם מינהל התכנון.

<עלי עאסלה: האם נשמע שם בשורה טובה, שמתחילים?

<מיכל אמיתי: אני מקווה.

<עלי עאסלה: בעזרת השם.

אחמד טיבי: אני רוצה לסכם את הישיבה.

אחמד טיבי: אני מודה לכל האורחים שנענו להזמנת הוועדה והגיעו לכאן, לנציגי הממשלה, לראשי הרשויות המקומיות עראבה וכפר כנא, לנציגי הרשויות המקומיות, לשאר האורחים הנכבדים, למרכז השלטון המקומי.

אחמד טיבי: אני מודה למרכז "מוסאוא" על היוזמה וההכנה והרעיונות, לאיאד סנונו בעיקר.

אחמד טיבי: משרדי הממשלה מתבקשים להציג תוכנית להקמת אזורי תעשייה בכל היישובים הערביים.

אחמד טיבי: הוראת מנכ"ל משרד הכלכלה למינהלות אזורי תעשייה.

אחמד טיבי: משרד האוצר מתבקש להעביר הוראות תקציב מפורטות להקמת אזורי תעשייה והפעלתם.

אחמד טיבי: משרד הפנים מתבקש להעביר רשימת יישובים, על המצב התכנוני והחסמים וכן מיפוי.

אחמד טיבי: רשות הניקוז ומינהל הביוב.

אחמד טיבי: תוכניות למינהלות משותפות.

אחמד טיבי: כמו כן, ספציפית, נקודתית, הוזכר הקשר בין החלטה לפי טרכטנברג ובין כפר כנא.

אחמד טיבי: אני מבקש למצוא אפשרות, בהנחה שיימצא סכום של 1.5 מיליון שקל, לברר האם אפשר דרך ההחלטה של טרכטנברג להעביר את הכסף למועצה המקומית כפר כנא.

אחמד טיבי: מי הכתובת?

אחמד טיבי: אתם?

<מג'יד מסאלחה: זה משרד ראש הממשלה.

<מג'יד מסאלחה: מה המטרה, המינהלת או כביש גישה?

אחמד טיבי: הקמת מינהלת.

<מג'יד מסאלחה: אני לא בטוח שאפשר לעשות את זה, להקים שם מינהלת.

<מג'יד מסאלחה: אבדוק את זה.

אחמד טיבי: ראש מועצת כפר כנא הציג כאן שתי בעיות, כביש גישה והקמת מינהלת.

<מג'יד מסאלחה: כביש גישה אפשר להעמיס על הפיתוח של אזור התעשייה, אני מקווה.

<מג'יד מסאלחה: הבעיה שאין סעיף של מינהלות אזורי תעשייה בהחלטת הממשלה על-פי ועדת טרכטנברג.

אחמד טיבי: בסדר, אבל אם מתאמצים לנתח את ההחלטה, אפשר.

<ג'עפר פרח: ולעשות קישור בין שתי ההחלטות.

אחמד טיבי: אם מתאמצים לקרוא בין השורות, נדמה לי שהתכוונו לכך.

אחמד טיבי: ראש המועצה המקומית עראבה שאל גם לגבי תוכנית המתאר וגברת אמיתי ענתה שזה נמצא בתוכנית העבודה.

אחמד טיבי: אני מודה לכולם.

אחמד טיבי: הישיבה תמה.

אחמד טיבי: תודה רבה.