ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 205, 2014-03-03 11:30

חיים כץ: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.

חיים כץ: הנושא – הצעת חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, התשע"ב-2011.

חיים כץ: אני רוצה לציין את חברי, חבר הכנסת יעקב מרגי, שהוא מתמיד ומגיע.

חיים כץ: כל אלה שהגיעו בסערה בדיונים הראשונים, שדולת הנשים שבאו וצעקו – נעלמו עם הזמן, ולא רואים אותן.

חיים כץ: אחר כך בתקשורת הם יגידו – עשינו, בנינו, יצרנו, וכן הלאה.

חיים כץ: אבל טוב שכך.

חיים כץ: מש שיש – יש, ואנחנו נקיים היום את הדיון ונקווה שהיום נקדם את הצעת החוק ונראה מה נוכל לעשות כדי לסיים אותו.

<נעה בן שבת: אנחנו בפרק ה', שבו יש תיקונים עקיפים לחוק שירות המדינה –גמלאות ולחוק שירות הקבע – גמלאות, וגם לפקודת מס הכנסה, שנגיע אליה אחר כך.

<נעה בן שבת: נתחיל לקרוא את פרק ה'.

<אסי מסינג: לפני כן - כדי להבהיר, מבחינת הסדר.

<אסי מסינג: הפרק הכללי עסק בכל מה שקשור להסדרי פנסיה תקציבית שהם אינם ההסדרים הקבועים בחוק הגמלאות ובחוק שירות הקבע, כלומר, כל מה שקשור לנושאי המשרה ברשויות שלטון טופל בחלק הכללי, וכך גם הסדרי הפנסיה התקציבית שהם אינם מאמצים את חוק הגמלאות.

<אסי מסינג: למשל, ההסדר שנמצא בחברת חשמל, הסדר הפנסיה התקציבית שנמצא בחברת חשמל, הסדר פנסיה תקציבית שנמצא בטכניון, וכיוצא באלה.

<אסי מסינג: כרגע התיקון מדבר על תיקונים עקיפים לחוק שירות המדינה – גמלאות, ולחוק שירות הקבע, שבהם נעשה ההסדר הכללי עם ההתאמות הנדרשות במסגרת החוקים הללו וזה יחול גם על כל ההסכמים שמאמצים את חוק הגמלאות, למעט הוראות ספציפיות שקבענו אותן במסגרת הפרק הכללי, ועניינן – טיפול מול צדדים שלישיים, כמו העיקולים.

<אסי מסינג: עד כאן ההקדמה.

<נעה בן שבת: ולמשל – אם דיברנו על הסכמים שמאמצים את חוק הגמלאות, אמרנו שעובדים ברשויות מקומיות בדרך כלל - - מחוק שירות המדינה – גמלאות, אבל נושאי משרה ברשויות המקומיות כמו ברשויות שלטון בכלל – יחול עליהם החלק הכללי.

<נעה בן שבת: נתחיל לקרוא: "פרק ה': תיקונים עקיפים תיקון חוק שירות המדינה (גמלאות) 24.

<נעה בן שבת: בחוק שירות המדינה (גמלאות)[נוסח משולב], התש"ל–1970‏ – (1) בסעיף 1 – (א) לפני ההגדרה "גמלה" יבוא: ""בני זוג" – (1) עובד או זכאי לקצבת פרישה, ואשתו לרבות הידועה בציבור כאשתו; (2) עובדת או זכאית לקצבת פרישה, ובעלה לרבות הידוע בציבור כבעלה; "בן זוג לשעבר", של עובד או עובדת, או של זכאי או זכאית לקצבת פרישה – אחד מהמפורטים להלן, שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי יועבר לו חלק מקצבת פרישה המגיעה לעובד או לעובדת שפרשו משירות: (1) מי שהיתה אשתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה, לרבות מי שהיתה ידועה בציבור כאשתו; (2) מי שהיה בעלה של העובדת או של הזכאית לקצבת פרישה, לרבות מי שהיה ידוע בציבור כבעלה; (3) פרוד של קבע; "פרוד של קבע" זה מעמד מיוחד בחוק שירות הקבע.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אנשים שיש ביניהם פירוד לאורך שנים אם כי מבחינה פורמלית הם עדיין נשואים לבן הזוג.

<נעה בן שבת: אז הם מקבלים מעמד פה של בן זוג לשעבר, לעניינים מסוימים, והייחוד פה בהוראות האלה – שפרוד של קבע יכול לקבל גם פסק דין לאיזון במקרה של מוות.

<נעה בן שבת: העובד שזכאי לקצבת פרישה נפטר, ורק אז הוא הולך לקבל פסק דין לאיזון משאבים ויכול לקבל זכויות עבור זה.

<נעה בן שבת: זה בניגוד להוראות הכלליות שקראנו בחלק הכללי שם אין מצב כזה, שבו כשאדם נפטר רק אז יכולים לקבל פסק דין לאיזון משאבים.

<נעה בן שבת: אני ממשיכה בקריאה: "גיל פרישת חובה" – כמשמעותו בחוק גיל פרישה, התשס"ד–2004‏ ;"; (ב) אחרי ההגדרה "היום הקובע" יבוא: ""התרת נישואין" – כהגדרתה בסעיף 2(ד) לחוק יחסי ממון;"; אנחנו מדברים על גירושין למטרת נישואין בצורה אחרת.

<נעה בן שבת: "(ג) אחרי ההגדרה "חוק המשמעת" יבוא: ""חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני" – חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, התשע"ד–20114; "חוק יחסי ממון" – חוק יחסי ממון בין בני זוג, התשל"ג–1973‏ ;"; (ד) אחרי ההגדרה "חוק שירות בטחון" יבוא: ""מועד הפירוד" – המועד שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק דין לאיזון, לפי העניין, כמועד שבו חל פירוד בין עובד או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר;"; (ה) אחרי ההגדרה "עומד ברשות עצמו" יבוא: ""פירוד" – כל אחד מאלה: (1) התרת נישואין; (2) קביעת הסדר איזון משאבים בידי בית משפט [או בית דין] על פי בקשה לפי סעיף 5א לחוק יחסי ממון, או קביעת הסדר אחר בידי בית משפט [או בית דין] לחלוקת רכוש בין בני זוג שנפרדו ובכלל זה לחלוקת קצבת פרישה ביניהם;" ההוספה פה של בית הדין צריכה לחול גם בחלק הכללי, לתקן בהתאמה גם את ההוראות בחלק הכללי.

<נעה בן שבת: "פסק דין לאיזון" – פסק דין לפי סעיף 5(א) לחוק יחסי ממון, בדבר חלוקת נכסים בשל פקיעת נישואין עקב מותו של עובד או של זכאי לקצבת פרישה;" יש לנו שאלה שעדיין לא הצלחנו לברר אותה, האם ייתכן גם פסק דין לאיזון מכוח הלכת השיתוף.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו מדברים על מצב של פטירה, ואנשים שנישאו לפני 73 – האם גם אז אפשר יהיה לקבל פסק דין - - -

חיים כץ: 41 שנה הם כבר נשואים.

<נעה בן שבת: עדיין, בקצוות יכול להיות שיווצר כזה מצב, אנחנו צריכים לברר את השאלה הזו.

חיים כץ: תבררי.

חיים כץ: יש כאלה הרבה?

<נעה בן שבת: אני מניחה שאין.

<נעה בן שבת: זה צריך להיות או עובד או גמלאי.

<נעה בן שבת: הרי החוק מתייחס גם לגמלאים.

<נעה בן שבת: אז ייתכן מצב כזה.

חיים כץ: אני – 42 שנה.

<נעה בן שבת: הנה, גם עובדים פעילים.

<נעה בן שבת: "פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני" – פסק דין שנקבעה בו, בין השאר, חלוקה של קצבת פרישה המגיעה לעובד שפרש משירות, בין העובד לבין בן זוגו לשעבר, בשל פירוד; "פרוד של קבע" אמרנו שזה המצב הייחודי לחוקי גמלאות: "פרוד של קבע", של עובד או עובדת, או של זכאי או זכאית לקצבת פרישה – כל אחד מאלה: אשתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה, שחלה בינה ובין העובד או הזכאי כאמור פרידה של קבע; בעלה של העובדת או של הזכאית לקצבת פרישה, שחלה בינו ובין העובדת או הזכאית כאמור פרידה של קבע;" ושוב, המשמעות היא שהאנשים נשואים, על הנייר הם נשואים, לא מדובר על ידועים בציבור, ולמרות זאת קובעים שהתקיימה ביניהם פרידה של קבע ולכן הזכויות שלהם יהיו, בעצם, של בן זוג לשעבר.

<נעה בן שבת: "פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון" – פרוד של קבע, שנקבע בפסק דין לאיזון כי הוא היה זכאי לחלק מקצבת הפרישה שהיתה מגיעה לעובד שנפטר אילולא פטירתו או לחלק מקצבת הפרישה של זכאי לקצבת פרישה שנפטר; "פרידה של קבע" – מצב שבו מתקיים לגבי בני זוג אחד מאלה:.

<נעה בן שבת: ...´- מצבים אלה לקוחים מסעיף 5א לחוק יחסי ממון: (1) חלפה שנה מיום שנפתח אחד מההליכים המפורטים להלן ואותו הליך לא נסגר בתקופה האמורה: (א) הליך להתרת נישואין; (ב) תביעה לחלוקת רכוש בין בני זוג, לרבות תביעה לפירוק שיתוף במקרקעין המשותפים לבני הזוג לפי חוק המקרקעין, התשכ"ט–1969‏ , במסגרת הליכי פירוד בין בני הזוג; (ג) תביעה לפסק דין הצהרתי בדבר זכויות בני הזוג ברכוש במסגרת הליכי פירוד בין בני הזוג; (ד) בקשה לקביעת הסדר איזון משאבים בידי בית משפט לפי סעיף 5א(א) לחוק יחסי ממון או לקביעת הסדר אחר בידי בית משפט לחלוקת רכוש בין בני זוג שנפרדו ובכלל זה לחלוקת קצבת פרישה ביניהם; (ה) בקשה לנקוט אמצעים לשמירת זכויות, לפי סעיף 11 לחוק יחסי ממון; (2) קיים קרע בין בני הזוג או שבני הזוג חיים בנפרד, אף אם תחת קורת גג אחת, במשך תקופה מצטברת של תשעה חודשים לפחות מתוך תקופה רצופה של שנה;"; (ו) אחרי ההגדרה "שוטר" יבוא: ""השיעור להעברה" – השיעור מקצבת הפרישה, שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין עובד או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר כשיעור שיועבר לבן הזוג לשעבר או השיעור שנקבע בפסק דין לאיזון כשיעור שהיה מועבר לפרוד של קבע של החייל או הזכאי לקצבת פרישה מתוך קצבת הפרישה שהיתה מגיעה לזכאי לה אילולא נפטר; "השיעור המשותף" – השיעור המתקבל מחלוקת התקופה המשותפת שעד למועד הפירוד בתקופת השירות שעד למועד הפירוד;"; (ז) אחרי ההגדרה "תוספת לקצבה לפי חיקוק אחר" יבוא: ""התקופה המשותפת" – תקופה החלה בתקופת השירות, ושנקבע לגביה בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין עובד או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר או בפסק דין לאיזון לפרוד של קבע, לפי העניין, כי נצברה במהלכה זכות לקצבת פרישה המשותפת לשניהם;";

<גלי עציון: אפשר הערה?

<גלי עציון: ביחס לסעיף קטן (2) להגדרה של "קיים קרע בין בני הזוג" לתקופה של תשעה חודשים.

<גלי עציון: ההגדרה הזו היא מתוך חוק יחסי ממון והיא נועדה לאפשר התקדמות בפירוק השיתוף.

<גלי עציון: אני לא בטוחה שאנחנו רוצים להכניס את זה פה, שבמקרה שבני זוג לא קיימו ביניהם הליכים אנחנו נכריז עליהם כי פירוד של קבע פירושו הפחתה של זכויות.

<נעה בן שבת: את מדברת על הצד של קרע או גם על חיים בנפרד או תחת קורת גג אחת.

<גלי עציון: על (2), על חיים בנפרד.

<נעה בן שבת: כולל מצב של קרע.

<גלי עציון: מי קבע את הקרע?

<גלי עציון: ההגדרה הזו נמצאת בחוק יחסי ממון כדי לאפשר זירוז זמנים לבית המשפט, אבל פה בעצם אנחנו מייצרים איזשהו מקום שיבוא איזה גורם ויגיד שיש קרע.

<גלי עציון: לכן הגושפנקא, החתימה של בית המשפט נראית לי חשובה בסיטואציה הזו.

<נעה בן שבת: שמשמעות הדבר היא שבעצם, הפרוד של קבע מאמץ את המעמד שהיה ניתן לו כבן זוג, והופך להיות בן זוג לשעבר.

חיים כץ: מה אומר האוצר?

<אסי מסינג: במצב הקיים היום יש הבדל בין חוק שירות הקבע לחוק שירות המדינה – גמלאות במונחים, אבל בגדול באופן עקרוני כתוב, המונח שבו החוק נוקט היום זה: הממונה נוכח שיש מצב של פרידה של קבע – ללא מבחנים בכלל.

<אסי מסינג: הדבר הזה יוצר עמימות בהגדרה, ובקביעות שהממונה קובע, והדבר ניתן לתקיפה ויש עליו דיונים רבים.

<אסי מסינג: אנחנו חשבנו שבמסגרת הזו שבו אנחנו משווים את מעמדו של הפרוד של קבע לגרוש, ונותנים לו את הזכויות במצב שבו אחרי פטירה, מצב שבו הם טרם התגרשו, יש מקום לקבוע מבחנים ברורים ושהם אינם תלויים אך ורק בשאלה של נקיטת הליכים בין בני הזוג, כיוון שיש מצבים לא מעטים שבמסגרתם יש אכן פרידה של קבע, בני הזוג לא חיים יחדיו, ובכל זאת לא מתקיימים הליכים.

חיים כץ: או הם גרים תחת אותה קורת גג.

<אסי מסינג: ואפילו גם אם הם גרים תחת אותה קורת גג, ואנחנו נתקלים היום במקרים הללו.

<אסי מסינג: אנחנו ניסינו להיצמד למבחן שקיים היום במסגרת חוק יחסי ממון והוא כמובן כפוך להחלטה שהממונה על תשלום הגמלאות, שהוא הגורם המוסמך לקביעה מי הוא - - ועל ההחלטה הזו אפשר לערער לבית הדין.

<גלי עציון: יש הבדל בין הגדרה שבאה להיטיב ובין הגדרה שבאה להרע, וזו לא הגדרה שבאה להיטיב.

חיים כץ: למה להיטיב?

חיים כץ: ההגדרה באה להגדיר מצב.

חיים כץ: אני רוצה להגדיר מצב.

חיים כץ: אני לא רוצה שזו תקופח ושהוא יקופח.

חיים כץ: אני רוצה שכל אחד יקבל את חלקו באופן צודק.

<גלי עציון: בעיקרון, היחיד שלא יקופח פה זה האוצר, כי המשמעות של ההגדרה הזו היא הפחתת זכויות.

<אסי מסינג: לא בהכרח כי גם היום, גם במצב הקיים היום, ניתן להגיד שיש פרידה של קבע גם בהתקיימות תנאים עוד יותר מצומצמים.

<גלי עציון: ההגדרה הזו היום לא תעבור בית משפט.

חיים כץ: אני אומר שזה בסדר, את מביעה את דעתך.

חיים כץ: ביום שתהיה שופטת תדעי בדיוק אם זה יעבור או לא.

<גלי עציון: דעתי מבוססת - -

<קריאות: - - -

<גלי עציון: כולנו בני אדם, אבל יש איזושהי היסטוריה ותקדימים ואני לא חושבת שהיום היו במצב כזה – ותקן אותי אם אני טועה, אסי, שקיבלת פסק דין שאתה טענת שהיה קרע, שאנשים גרו תחת קורת גג אחד והיה קרע של 9 חודשים, קיבלת החלטה של פסק דין שאפשרה לך לשלול הגדרה של בין זוג.

<נעה בן שבת: בעצם, מה שאת אומרת, לגבי פיסקה (2) את אומרת שתהיה קביעה שיפוטית - - -

<גלי עציון: או שתהיה קביעה שיפוטית, או שזה יהיה משהו הרבה יותר משמעותי.

<גלי עציון: בחוק הירושה הזכות היא אחרי 3 שנים, פה – אחרי 9 חודשים, שהממונה קבע שיש קרע?

<גלי עציון: אנחנו על סמך זה נשלול זכות?

<אסי מסינג: המצב הקיים היום - - -

<גלי עציון: קודם כל, זה לא קשור לחוק.

<גלי עציון: אתם מנסים לתקן על הדרך.

<אסי מסינג: זה היה חלק מהתסקיר שהונח במסגרת דוח הוועדה.

חיים כץ: ומה הרווח שיוצא למשרד האוצר?

<אסי מסינג: אין עניין של רווח, אני לא יודע לכמת את זה.

<אסי מסינג: אנחנו רצינו לקבוע קריטריונים ברורים לשאלה - - -

חיים כץ: אז למה 9 חודשים?

חיים כץ: אם זה 3 שנים - - -

<אסי מסינג: חשבנו שהנכון ביותר הוא - - -

חיים כץ: מי זה אנחנו?

<אסי מסינג: אנחנו, חברי ועדת שוחט, וכמובן – נציגי הממשלה בוועדה.

<אסי מסינג: אנחנו כרגע נמצאים בהעתק זהה של התסקיר במובן הזה.

<אסי מסינג: גם במצב הקיים היום לפי חוק הגמלאות וחוק שירות הקבע, במצב ההפוך שבו הממונה על תשלום הגמלאות צריך לקבוע שידועים בציבור צריך לקבוע שידועים בציבור זכאים, לצורך קצבה, זו החלטה מנהלית ללא צורך בקביעה שיפוטית.

חיים כץ: מה יהיה אם במקום 9 חודשים יהיה רשום 36 חודשים?

<אסי מסינג: אין שאלה שזו תקופה ארוכה - - -

חיים כץ: ו 9 חודשים – אין שאלה שזו תקופה קצרה.

<אסי מסינג: להבנתי – השאלה אם זה יהיה 9 חודשים או שנה – זה משהו שאפשר לשנות אותו.

חיים כץ: ושנתיים?

<אסי מסינג: שנתיים זו כבר תקופה ארוכה ביותר.

<אסי מסינג: אין הצדקה להגיד - - הרי כל הרעיון של הבחנה בין פרידה של קבע לבין פרידה זמנית היא הצורך להבחין מה הוא המצב שבו עוברים למצב קבוע שהם לא רוצים לחזור.

חיים כץ: 20 חודש.

<אסי מסינג: אני הייתי מציע לעשות את זה לפחות שנה וחצי.

יעקב מרגי: אני הייתי נצמד למה שאמרה נציגת נעמת, במקרה הזה.

<קריאות: - - -

<נעה בן שבת: אבל זה 20 חודשים לגבי החיים בנפרד, למרות - - לגבי קרע, לכאורה, גם אם יש להם קרע של שבועיים, עדיין אפשר לקבוע שזה פרוד של קבע.

<נעה בן שבת: מה שנעמ"ת ביקשו – שזה יהיה כפוף להחלטה שיפוטית.

<נעה בן שבת: אז אנחנו אומרים – 20 חודש, תקופה מצטברת, מתוך תקופה של 24 חודשים רצופים?

<אסי מסינג: אולי נקבע את זה שנה וחצי?

<ג'ני לובובסקי: אני היועצת המשפטית של תכנון הגמלאות בפרקליטות הצבאית.

<ג'ני לובובסקי: מבחינתנו זה גם נשמע תקופה יחסית ארוכה.

חיים כץ: 20 חודש.

חיים כץ: אנחנו הולכים עם נעמ"ת.

חיים כץ: 20 חודש.

<ג'ני לובובסקי: אני רק חייב לומר שבסופו של דבר כן יש איזשהו שיקול דעת של הממונה על תשלום גמלאות בעניינים האלה.

<ג'ני לובובסקי: 20 חודשים זו תקופה קצת ארוכה מדי.

<ג'ני לובובסקי: אפשר לקבוע תקופה קצת יותר קצרה ולתת שיקול דעת לממונה.

חיים כץ: למה זה תקופה ארוכה, לשירות של חיילי הסדר?

חיים כץ: לשירות של מי שהולך לקורס קצינים?

חיים כץ: מה זה תקופה ארוכה?

<ג'ני לובובסקי: זה תקופה ארוכה שלמעשה מעידה על פירוד.

חיים כץ: 20 חודש ביחס לאורך חיים?

חיים כץ: כלום.

חיים כץ: 20 חודש.

חיים כץ: אוקיי.

<ענת מימון: (2) בסעיף 4 – (א) בפסקה (1), בסופה יבוא "ולמעט מי שבשעת מותו היתה פרודה של קבע שלו"; (ב) בפסקה (2), בסופה יבוא "ולמעט מי שבשעת מותו היה פרוד של קבע שלה"; (ג) אחרי פסקה (2) יבוא: "(2א) בן זוגו לשעבר; (2ב) פרוד של קבע שלו, שניתן לגביו פסק דין לאיזון;"; סעיף 4 הוא סעיף שקובע למעשה את השאירים, של העובד, החוסך.

<ענת מימון: אנחנו מוסיפים פה את הבן זוג לשעבר ואת הפרוד של קבע.

<ענת מימון: "(2א) בסעיף 9ב, במקום "37, 38(א)" יבוא "37"; - זה בעקבות מחיקת סעיף 38 בדבר המזונות.

<משה ויינרב: סליחה.

<משה ויינרב: אני מהתאחדות חברות ביטוח חיים.

<משה ויינרב: נדמה לי שיש טעות סופר.

<משה ויינרב: אם כתבנו תקופה מצטברת של 20 חודש צריך לתקן גם את הסיפה – "מתוך תקופה של שנה".

חיים כץ: מתוך שנתיים.

<ענת מימון: (3) בסעיף 17א, בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "ואולם אם נקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, תידרש הסכמתו בכתב של בן זוגו לשעבר של העובד לבחירת העובד בקבלת פיצויים עקב סיום שירותו, אלא אם כן נקבע בפסק הדין כי בן הזוג לשעבר ויתר על הדרישה לקבלת הסכמתו כאמור.

<ענת מימון: "; פה למעשה סעיף 17 עוסק ביציאה מוקדמת לקצבה ויש אפשרות להמיר בפיצויים, או הקפאת זכויות – ופה אנחנו אומרים שאם התקופה המשותפת היא מעל 120 חודש- אז תידרש הסכמה של בן הזוג.

<אסי מסינג: זו החלופה שמקבילה למשיכה בקרנות הוותיקות וזו האופציה היחידה שבמסגרתה גמלאי-עובד יכול לוותר על זכותו לקבל גמלה, ולקבל במקום פיצויי פיטורין ולכן אם יש להם מעבר ל 120 חודש משותפים, ההחלטה צריכה להיות בהסכמה של הפרודה, וברירת המחדל זו קצבה.

חיים כץ: הוא יכול לוותר על זכותו לקבל גמלה - - -

<אסי מסינג: ולקבל פיצויי פיטורין - רק במצב שבו הוא הקפיא.

<אסי מסינג: כלומר, הוא לא פוטר, ויש לו מעל 10 שנות שירות.

יעקב מרגי: - - במסלול הישן, של הפנסיה.

<אסי מסינג: זו פנסיה תקציבית.

<אסי מסינג: אז ברירת המחדל היא שאם לא מתקבלת הסכמה זו קצבה.

<ענת מימון: "הפחתת חלק מקצבת פרישה בשל פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני 21א.

<ענת מימון: (א) ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין עובד או זכאי לקצבת פרישה [בסעיף קטן זה – הזכאי] ובין בן זוגו לשעבר, נרשמו פרטי פסק הדין בהתאם להוראות סעיף 42ב, ומתקיימות הוראות סעיף 58א לעניין ההעברה, תופחת קצבת הפרישה המגיעה לזכאי (בסעיף זה – הקצבה המלאה) בסכום בגובה מכפלת הקצבה המלאה בשיעור הקבוע לגבי הזכאי, בהתאם למינו, לפי התוספת לחוק לחלוקת חיסכון פנסיוני (בסעיף זה – סכום ההפחתה); לאחר ביצוע ההפחתה כאמור והעברת הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר לפי הוראות סעיף 58א ייוותר בידי הזכאי ההפרש שבין הסכום הנותר בידי הזכאי לפני ההפחתה לבין מחצית מסכום ההפחתה.

<נעה בן שבת: יש פה רק עניין ניסוחי – מופיע פה למעלה "העובד", וכמובן, ההפחתה נעשית רק מהשלב שבו הוא נעשה זכאי.

<ענת מימון: (ב) הוראות סעיף קטן (א) לעניין הפחתת הקצבה לא יחולו בהתקיים אחד מאלה: (1) נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי האמור בו יחול רק לעניין העברת חלק מקצבת הפרישה לבן הזוג לשעבר ולא לעניין זכויות בן הזוג לשעבר לקבלת קצבה בשל פטירתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה; (3) הבקשה לרישום פרטי פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף 42א הוגשה לממונה לאחר שחלפו שנתיים מהמועד שבו ניתן פסק הדין או לאחר החודש שקדם לחודש שבו החל העובד לקבל קצבת פרישה, לפי המועד המאוחר מביניהם.

<ענת מימון: (ג) בסעיף זה, "הסכום הנותר בידי זכאי לפני ההפחתה" – ההפרש שבין הקצבה המלאה לבין הסכום שהיה מועבר לבן הזוג לשעבר אילולא ההפחתה לפי סעיף 58א(א)(1).";

<נעה בן שבת: רציתי להעיר לעניין ההפחתה.

<נעה בן שבת: אנחנו דיברנו על ההפחתה כשדובר בחלק הכללי, וזה הסכום שנועד כדי להבטיח את ההוספה של שאיר נוסף בזכויות.

<נעה בן שבת: רק רציתי להעיר שפה, בחוק שירות הקבע, אנחנו מוחקים סעיף שמזכה היום במזונות גרושה, ולכאורה יכול להיות שצריך לקבוע סכום הפחתה אחר – אני שואלת, או להתחשב אחרת בהפחתה, כי לכאורה היה קודם גם מעמד לגרושה הזו.

<נעה בן שבת: אז יכול להיות שאפשר לשאול על ההפחתה – מדוע צריך אותו שיעור של הפחתה, כי אנחנו בעצם מחליפים הסדר אחד בהסדר אחר.

<גלי עציון: פחות טוב.

<קריאה: - - -

<אסי מסינג: ברמה העקרונית, לפי הדין היהודי אין אפשרות לקבל מזונות לגרושה, ולכן לכאורה, במצב הקיים היום, ההתייחסות במובן הזה, ולהבדיל ממצב של "פרוד של קבע" - זה אומר שאין כיום כמעט מצבים שבמסגרתם מישהו זכאי מכוח פסק דין מזונות לאחר גירושין לקבלת קצבת שאירים.

<אסי מסינג: כאן אנחנו מבטיחים, במצב ההוא, שבכל מקום שיש בו פסק דין לחלוקת זכויות, וגם אפשר לעשות את זה אחרי פטירה, במקום העניין הזה של מזונות ייקבעו העניינים בצורה מפורשת.

<אסי מסינג: ולכן זה הסדר שהוא הרבה יותר נכון.

<אסי מסינג: הוא מקיף את כלל האוכלוסייה.

<אסי מסינג: השארה של מצב של מזונות למעשה מותיר מצב שהוא לא בהיר כרגע, ולא ברור למה הוא מתייחס, אלא אם כן המזונות הם תחליף של חלוקת הרכוש.

<נעה בן שבת: יש היום יש סעיף שאומר שהם יכולים לקבל את זה מפסק דין כזה - - -

<גלי עציון: קודם כל יש בהחלט הסדרים כאלה.

<גלי עציון: אין הרבה, בעיקר בגלל שרוב האנשים אינם מכירים את הסעיפים אלה.

חיים כץ: עורכי הדין לא מכירים?

חיים כץ: הם יכולים להוציא את הנשמה ולהרוג את שני הצדדים בשביל שהם יתעשרו.

<גלי עציון: אז עורכי הדין לא מכירים.

חיים כץ: מכירים.

חיים כץ: עורכי הדין מכירים.

<גלי עציון: יש את האופציה הזו היום, האופציה הזו יותר מטיבה מהמצב שהולך להיות.

<גלי עציון: אנחנו מבינים את הרציונל שאומר – אנחנו רוצים מסלול אחד.

<גלי עציון: מה שיצטרכו לתת עליו את הדעת – שבמקומות שבהם נקבעו כבר הסדרים כאלה, שהם לא יבוטלו.

<גלי עציון: כלומר, צריכה להיות התייחסות רטרואקטיבית.

<ענת מימון: (5) בסעיף 26 – (א) בסעיף קטן (א) – (1) במקום פסקה (1) יבוא: "(1) לבן זוג, כל עוד לא נישא – (א) באין אחרי הנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה – ארבעים אחוזים; (ב) אם הותיר אחריו הנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (1א) – (1) עד החודש שבו היה מגיע העובד לגיל פרישת חובה אילולא נפטר (בסעיף זה – החודש הקובע) – ארבעים אחוזים; (2) החל בחודש שלאחר החודש הקובע – ההפרש שבין ארבעים אחוזים לבין מכפלת השיעור להעברה בארבעים אחוזים;"; (2) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) לבן זוג לשעבר או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין העובד לבין בן זוגו לשעבר או בפסק דין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, החל בחודש שלאחר החודש הקובע וכל עוד לא נישא בן הזוג לשעבר או הפרוד של קבע – מכפלת השיעור להעברה בארבעים אחוזים;" (ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) לעניין סעיף קטן (א)(2) עד (4), יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.";

<גלי עציון: אבל אמרנו שבשירות המדינה – זה לא יהיה גיל פרישה חובה, אלא בגיל שבו הוא ייצא לפנסיה.

<נעה בן שבת: כשאנחנו מדברים פה על עובד שנפטר.

<נעה בן שבת: בעצם הוא עוד לא הגיע לגיל יציאה לגמלאות.

<נעה בן שבת: ואז הולכים לגיל פרישת חובה.

<נעה בן שבת: קיבלנו, אדוני, היום, התייחסות לטענה מדוע אנחנו אומרים - - יש פסיקה שקובעת שגם התשלומים שנחשבים בפנסיה מוקדמת - - יש תשלומים שהם נחשבים פנסיה מוקדמת והפסיקה כן קובעת שהם נכנסים ברי שיתוף, אפשר לשתף בהם - - במכלול הנכסים לאיזון המשאבים.

<נעה בן שבת: אני רוצה להבהיר שהצעת החוק פה לא אומרת שהנכסים לא ברי איזון, שהפנסיה המוקדמת היא לא בת איזון, למרות שהדברים כאילו משתמעים מתוך דבר ההסבר, אם אומרים שזה לא שכר, לא פנסיה, אבל אני חושבת שלא היתה פה עמדה לוועדה האם זה בר איזון או לא בר איזון אלא – אם נקבע - - האם אפשר לחייב את הגופים המשלמים, למשל פה - - -

חיים כץ: פנסיה מוקדמת זה שכר, נקודה.

<נעה בן שבת: אתה אומר – בכל מקרה.

חיים כץ: בכל מקרה, פנסיה מוקדמת זה שכר.

<נעה בן שבת: השאלה היא האם אנחנו רוצים לבוא ולהגיד - - -

חיים כץ: אנחנו לא רוצים לבוא ולהגיד.

חיים כץ: פנסיה מוקדמת זה שכר.

חיים כץ: הבן אדם לא יצא לפנסיה, נקודה.

<אסי מסינג: אני אזכיר את ההבהרות שאני הבהרתי בדיון הקודם, במסגרתן צריכים להיות פסקי הדין שגם הועלו.

<אסי מסינג: בכל מה שקושר לגמלאות בחוק שירות הקבע, מאחר ועילת פיטורין, למעט פיטורין בשל מצב בריאות לקוי, אין באבחנה אם מדבר בפרישה מוקדמת או בפיטורין רגילים.

<אסי מסינג: אז, במצב דברים מאין זה, אנחנו נתנו אפשרות לגבי חוק הגמלאות וחוק שירות הקבע לשלם ממועד הפיטורין.

<אסי מסינג: לעומת זאת, כל מה שקשור לקצבאות נכות שהם במינוח המקצועי של חוק הגמלאות פרישה בשל מצב בריאות לקוי – הגבלנו אותם לכל תשלומי קצבאות הנכות בגופי החיסכון האחרים, ואז, בגיל פרישה – וזאת הגם שיש פסיקה שאומרת שיש מקום להתייחס אליהם כחלק מהקצבה, והפסיקה הזו מתייחסת לעובדה שלמרות שיש את דוח הוועדה, ושיש פנים לכאן ולכאן, וכל עוד החוק לא קבע אחרת - - -

חיים כץ: מאה אחוז, אוקיי.

<נעה בן שבת: השאלה האם זו אמירה מתחייבת גם לגבי יכולת איזון.

חיים כץ: יפה.

חיים כץ: יפה שאת נלחמת.

<נעה בן שבת: אני מנסה לעשות הרמוניזציה.

<נעה בן שבת: אז אנחנו עוברים לפסקה (6) בסעיף 27. ”(6) בסעיף 27, בסופו יבוא: "(ג) בסעיף זה, "שאיר" – למעט בן זוג לשעבר, ופרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון.

<נעה בן שבת: "; אז אם ניתן מענ לשאירים באין קצבה, בן הזוג לשעבר שהוא פרוד של קבע - - לא יתחלקו במענק הזה.

<נעה בן שבת: בסעיף 28 אנחנו מגיעים פה לפטירתו של גמלאי: "(7) בסעיף 28 – (א) בסעיף קטן (א) – (1) בפסקה (1), במקום הסיפה החל במילים "נולד להם ילד" יבוא "נולד להם ילד – (א) באין אחרי הזכאי שנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה, וכל עוד לא נישא בן הזוג – ששים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הזכאי לקצבת פרישה שנפטר; (ב) אם הותיר אחריו הזכאי שנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (1א), וכל עוד לא נישא בן הזוג – ההפרש שבין שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הזכאי לקצבת פרישה שנפטר, לבין מכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים;"; אנחנו רוצים לוודא פה בנוסח, כי במהות אין מחלוקת – שבהפחתה נושאת רק בת הזוג לשבר ולא בת הזוג החדשה.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, אם משתמע כאן שהקצבה המלאה של אותו גמלאי היתה כבר קודם קצבה מופחתת, אז ההפחתה לא אמורה לחול על בת הזוג.

חיים כץ: דיברנו על זה.

<אסי מסינג: ההסדר צריך להיות זהה למה שיש בפרק הכללי.

<אסי מסינג: גם אם יש פה התאמת נוסח.

<נעה בן שבת: "(2) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק הדין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 36 חודשים לפחות ולא מתקיים האמור בפסקאות (1) או (2) של סעיף 21א(ב), וכל עוד לא נישא בן הזוג לשעבר או הפרוד של קבע – מכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים; לעניין זה, לגבי פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, יראו את הקצבה שהיתה מגיעה לזכאי אילולא נפטר, כקצבה המלאה שממנה מופחת סכום ההפחתה כאמור בסעיף 21א(א).

<נעה בן שבת: "; פה הערה – האמור בפסקאות (1) ו-(2) של סעיף 21א גם מתייחס, כפי שנעשה, לחלק הכללי.

<נעה בן שבת: אנחנו בטעות הקראנו בדיון האחרון את פסקה (2) במובן ההפוך.

<נעה בן שבת: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולהבהיר את האמור: מדובר במצב של מתקיים האמור, זאת אומרת – לא איחרו יותר משנתיים בהגשת הבקשה לרישום פסק הדין.

<נעה בן שבת: "(ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) לעניין סעיף קטן (א)(2) עד (4), יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג."; (ג) אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ה) על אף האמור בסעיף קטן (ד) – (1) לבן זוג של מי שבחר בזכויות לקצבה לפי סעיף 17א ונפטר בטרם היה זכאי לה לפי האמור בסעיף 46(ג), והותיר אחריו בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (2), תשולם, כל עוד לא נישא, קצבה באחוזים מהקצבה שהיתה מגיעה לנפטר אם במועד הפטירה היה כבר זכאי לה, בהתאם למפורט להלן, לפי העניין: (א) עד החודש שבו היה מגיע הנפטר לגיל פרישת חובה אילולא נפטר (בסעיף זה – החודש הקובע) – שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הנפטר; (ב) החל בחודש שלאחר החודש הקובע – ההפרש שבין שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הנפטר, לבין מכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים.

<נעה בן שבת: (2) הוראות הסעיף האמור יחולו לגבי בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק הדין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, ואולם לא תשולם לבן הזוג לשעבר או לפרוד של קבע קצבה לפי הסעיף האמור אלא החל בחודש שלאחר החודש שבו היה מגיע הנפטר לגיל פרישת חובה אילולא נפטר;" וגם דיברנו בחלק הכללי על ה 120 חודשים.

<נעה בן שבת: אני ממשיכה בקריאה: "(3) לעניין פסקה (1), יראו את הקצבה שהיתה מגיעה לנפטר אילו במועד הפטירה כבר היה זכאי לה, לגבי פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כקצבה המלאה שממנה מופחת סכום ההפחתה כאמור בסעיף 21א(א).

<נעה בן שבת: "; רק להבהיר – יש כאן פשוט שאלות שהכנסנו בגלל שפרוד של קבע, לגביו לא הופחתה הקצבה של הגמלאי ולגבי בן זוג הופחתה הקצבה של הגמלאי, ולכן ההערה המיוחדת מתייחסת לפרוד של קבע ולא לבן זוג.

<אסי מסינג: להגבלת מצבו.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: "(8) בסעיף 30, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) לעניין סעיף קטן (א), יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג, ואולם האמור באותו סעיף קטן לא יחול אם השאיר אחריו הנפטר בן זוג אחד ובן זוג לשעבר אחד, או בן זוג אחד ופרוד של קבע אחד שניתן לגביו פסק דין לאיזון.

<ענת מימון: "; סעיף 30 זה סעיף שקובע קצבת שאירים ששיעורה נקבע על ידי הממונה במצבים מיוחדים, אם סכום הקצבאות עולה על הסכום המרבי או שיש יותר מבן זוג אחד.

<ענת מימון: אז פה, למעשה, אנחנו רואים שכשיש בן זוג לשעבר ובן זוג נוכחי, לא יחול הסעיף הזה שהממונה יוכל לקבוע שיעורים אחרים.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: "(9) בסעיף 31 – (א) בכותרת השוליים, אחרי "לבן זוג" יבוא "לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון"; (ב) בסופו יבוא: "(ד) לעניין סעיף זה יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.

<ענת מימון: "; פה מדובר על מענק לבן זוג שהיה זכאי לקצבה, אבל הוא נישא ולכן זכותו לקצבה פוקעת, ואנחנו מחילים את זה גם על בן זוג לשעבר ופרוד של קבע שנישאו.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: "(10) בסעיף 36 – (א) בכותרת השוליים, אחרי "לבן זוג" יבוא "לבן זוג לשעבר או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון"; (ב) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) לעניין סעיפים קטנים (א) ו-(ב) יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.

<ענת מימון: "; מדובר פה על קצבה לבן זוג שעומד בפני עצמו – תשולם רק מגיל 45, ויש מענק אז גם – אלא אם התקיימו תנאים מסוימים, גם פה אנחנו מחילים את זה על בן זוג לשעבר ועל פרוד של קבע.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: "(11) בסעיף 37 – (1) בכותרת השוליים, אחרי "לבן זוג" יבוא "לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון,"; (2) האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) הוראות סעיף קטן (א) לעניין מענק לבן זוג יחולו גם לעניין בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, שאינו מקבל קצבת שאירים בגלל האמור בסעיפים 36 או 28(א)(1א) לגבי משך התקופה המשותפת.

<ענת מימון: ";

<נעה בן שבת: הסיפה כנראה מיותרת, אנחנו נוריד את זה.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: "(12) סעיף 38 – בטל;" זה הסעיף שעוסק במזונות אישה.

<אסי מסינג: זה הסעיף שעוסק כרגע בפרוד של קבע, גם, לא רק במזונות.

<אסי מסינג: אנחנו מחליפים אותו בהסדר של הפרוד של קבע.

<ענת מימון: נכון.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: "(13) בסעיף 42, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) על אף הוראות סעיף קטן (א), ניתן פסק דין לאיזון בין פרוד של קבע ובין עובד או זכאי לקצבת פרישה, יהיה הפרוד של קבע רשאי להגיש תביעה לקצבת שאירים לפי הסעיף הקטן האמור, רק אם מתקיימים לגבי פסק הדין כל אלה: (1) נקבע בו כי התקופה המשותפת מסתיימת לא יאוחר מהמועד שבו חלה הפרידה של קבע; (2) נקבע בו כי אילולא פטירתו של העובד או הזכאי לקצבת פרישה היתה קצבת הפרישה מחולקת בין העובד או הזכאי לקצבת פרישה ובין הפרוד של קבע באופן שהיה מועבר לפרוד של קבע שיעור קבוע מסך קצבת הפרישה שהיתה משולמת לזכאי לקצבת פרישה או לעובד לאחר פרישתו אילולא ההעברה האמורה, והשיעור האמור אינו עולה על מחצית מהשיעור המשותף; (3) לא נקבע בו כי האמור בפסק הדין יחול רק לעניין האמור בפסקה (2) ולא לעניין זכויות בן הזוג לשעבר לקצבה בשל פטירתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה."; (14) אחרי סעיף 42 יבוא: "בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני 42א.

<ענת מימון: (א) ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין עובד או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר ומתקיימים לגבי פסק הדין התנאים כמפורט להלן, לפי העניין, רשאי בן הזוג לשעבר להגיש לממונה בקשה לרשום ברישומיו את פרטי פסק הדין: (1) נקבע בו כי התקופה המשותפת מסתיימת לא יאוחר ממועד הפירוד; (2) נקבע בו כי קצבת הפרישה תחולק בין העובד או הזכאי לקצבת פרישה ובין בן זוגו לשעבר באופן שלבן הזוג לשעבר יועבר שיעור קבוע מסך קצבת הפרישה שהיתה משולמת לזכאי לקצבת פרישה או שתשולם לעובד לאחר שיפרוש אילולא ההעברה האמורה, והשיעור האמור אינו עולה על מחצית מהשיעור המשותף.

<ענת מימון: (ב) נפטר העובד או הזכאי לקצבת פרישה לפני שהגיש בן זוגו לשעבר בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף קטן (א), יהיה בן הזוג לשעבר רשאי להגיש תביעה לקצבת שאירים לפי סעיף 42 גם בלי שהגיש בקשה לרישום של פרטי פסק הדין לפי סעיף זה, ובלבד שמתקיימים לגבי פסק הדין התנאים המפורטים בסעיף קטן (א), ולעניין בן זוג לשעבר של זכאי לקצבת פרישה – גם טרם חלפו, במועד הגשת הבקשה, שנתיים מהמועד שבו ניתן פסק הדין".

<נעה בן שבת: זה אמור להיות במועד הגשת התביעה, כי אנחנו מדברים על תביעה עצמאית לקצבת שאירים, בלי רישום פסק הדין, בעצם.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריא: "רישום של פרטיפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני 42ב.

<ענת מימון: (א) הוגשה לממונה בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני שמתקיימים לגביו התנאים המפורטים בסעיף 42א(א), ירשום הממונה ברישומיו, בהתאם לקבוע בפסק הדין, בין השאר, את כל אלה: (1) משך התקופה המשותפת ומועד הפירוד; (2) השיעור להעברה; (3) האם נקבע בפסק הדין כי האמור בו יחול רק לעניין העברת שיעור מקצבת הפרישה לבן הזוג לשעבר ולא לעניין זכויות בן הזוג לשעבר לקצבה בשל פטירתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה; (4) האם נקבע בפסק הדין כי מתקיימים התנאים לפי סעיף 17א(ב) שבהם נדרשת הסכמתו בכתב של בן זוגו לשעבר של העובד לבחירת העובד בקבלת פיצויים עקב סיום שירותו, כאמור באותו סעיף; (5) האם נקבע בפסק הדין כי העברת חלק מהקצבה המלאה לבן הזוג לשעבר, במקרה שהעובד זכאי לקצבת פרישה לפי סעיפים 15(2) או (3) או 17א, תהיה בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע העובד לגיל אחר מגיל פרישת חובה, כאמור בסעיף 58א(ב)(2)(ב), ואילך.

<ענת מימון: (ב) הממונה או מי שהוא הסמיכו לכך ישלח לעובד או לזכאי לקצבת פרישה ולבן לזוגו לשעבר, הודעה בדבר רישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בתוך 14 ימים ממועד הרישום בדואר רשום או בדרך נוספת שקבע השר לפי סעיף 42ג.

<ענת מימון: (ג) לא יראו החלטה לפי סעיף זה בבקשה לרישום, כהחלטה לעניין סעיף 43.

<ענת מימון: "

<נעה בן שבת: זה לעניין האפשרות לערער עליה.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: "תקנות לעניין בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני והודעה על רישום הפרטים כאמור 42ג.

<ענת מימון: (א) השר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה: (1) בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף 42א, פרטיה והמסמכים שיצורפו אליה ובכלל זה אופן הגשת הבקשה ופרק הזמן המירבי ממועד הגשת הבקשה ועד רישום פרטי פסק הדין; (2) אגרה בעד הגשת בקשה כאמור בפסקה (1); (3) הודעה על רישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף 42ב, ובכלל זה המועד למתן הודעה כאמור ואופן מסירתה; (4) דיווחים שיימסרו לבן זוג לשעבר אשר הגיש בקשה כאמור בפסקה (1), לרבות לעניין אופן מסירתם והמועדים למסירתם, וכן לעניין הפרטים שייכללו בדוחות ובכלל זה פרטים לגבי גובה הקצבה המלאה לאחר הפחתה כאמור בסעיף 21א(א) והסכום המועבר לבן הזוג לשעבר מקצבת הפרישה בהתאם לסעיף 58א.

<ענת מימון: "

<נעה בן שבת: יש פה את ההוראה.

<נעה בן שבת: רוב ההוראות דומות להוראות שנקבעו בחלק הכללי, חוץ מהנושא של אגרה, שמוצע פה לגבות אגרה בעד הגשת הבקשה.

<נעה בן שבת: בחלק הכללי לא היתה מקבילה לכך, שם מדובר על גופים מוסדיים, למרות שהם אמרו שיש להם כל מיני עלויות בקשר להיערכות לביצוע, אבל כאן אני מבינה שיש בקשה של המדינה, וגם של הצבא במקרה של משרתי הקבע, לקבוע אגרה בעד השירותים האלה.

<רונן סולומון: אני מאיגוד קופות הגמל.

<רונן סולומון: אני ארחיב את מה שציינה היועצת המשפטית.

<רונן סולומון: ברור שלמדינה יש הוצאות בגין הנושא הזה, ואני חושב שזה גם טריביאלי וברור שגם לנו, כגופים מוסדיים, יש הוצאות ועלויות.

<רונן סולומון: אם בחלק הכללי שחל על גופים מוסדיים הנושא הזה לא נכלל, אז אני לא רוצה להרע, לא להוריד, כמובן, אלא פשוט להוסיף.

חיים כץ: קזז מהרווחים.

<רונן סולומון: הלוואי והיו רווחים.

חיים כץ: אין רווחים?

חיים כץ: אז תמכרו את הקופות.

<רונן סולומון: אתה יודע שדמי הניהול ירדו.

חיים כץ: אני יודע דבר אחד: שהיחידים שמרוויחים זה אתם.

חיים כץ: אף אחד אחר לא מרוויח מהחיסכון.

<רונן סולומון: אז איך זה יכול להיות שהמדינה דורשת פה אגרה מסוימת על טיפול, וגוף - - -

חיים כץ: המדינה לא נהנית מהתגמולים שאתם ניהנים מהם.

חיים כץ: אם הייתם נותנים למדינה קצת מהתגמולים שאתם מרוויחים, הכל היה בסדר.

<רונן סולומון: נותנים, משלמים מסים.

חיים כץ: תקשיב, אתם מרוויחים יותר מדי.

<רונן סולומון: אתה הורדת לנו את דמי הניהול.

<רונן סולומון: אל תדאג, אנחנו לא מרווחים הרבה.

חיים כץ: כנראה שלא עשיתי עבודה מספיק טובה.

<רונן סולומון: עשית עבודה מעולה, האמן לי.

<ענת מימון: אני ממשיכה: "(15) בסעיף 58, בכותרת השוליים, במקום "לגמלה" יבוא "לקצבה"; (16) אחרי סעיף 58 יבוא: "העברת חלק מקצבת פרישה לבן זוג לשעבר 58א.

<ענת מימון: (א) על אף האמור בסעיפים 49 ו-58, ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין עובד או זכאי לקצבת פרישה ובין בן זוגו לשעבר, ונרשמו פרטי פסק הדין בהתאם להוראות סעיף 42ב, יחולו ההוראות כמפורט להלן, לפי העניין: (1) במועד שבו משולמת לזכאי לקצבת פרישה (בסעיף זה – זכאי) קצבת הפרישה, יועבר לבן זוגו לשעבר סכום מתוך הקצבה המגיעה לזכאי (בסעיף זה – הקצבה המלאה), בגובה ההפרש שבין מכפלת השיעור להעברה בקצבה המלאה לבין מחצית מסכום ההפחתה כאמור בסעיף 21א(א), ואם מתקיים סייג מהסייגים להפחתת קצבת הפרישה כאמור בסעיף 21א(ב) – סכום בגובה מכפלת השיעור להעברה בקצבה המלאה (בסעיף זה – הסכום המועבר לבן זוג לשעבר); (2) ביקש הזכאי להוון לסכום חד פעמי שיעור מהסכום המועבר לבן זוגו לשעבר והתקבלה הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר בהתאם להוראת סעיף 109(ב)(4) להיוון השיעור האמור, יועבר לבן זוגו לשעבר של הזכאי הסכום המהוון בשיעור מהסכום המועבר לבן הזוג לשעבר , במועד שבו משולם לזכאי הסכום המהוון באותו שיעור מהסכום הנותר בידי הזכאי .".

<נעה בן שבת: יש לנו פה בפסקה (1) את אותה הוראה של חלוקת קצבת הפרישה.

<נעה בן שבת: אמרנו – מכל גיל שהיא מתחילה להיות משולמת כקצבת פרישה, ואת האפשרות של ההיוון שיכולה להיות גם היוון של הזכאי וגם של בן זוגו, או היוון של הגמלאי לבדו.

<נעה בן שבת: בין הזוג לשעבר לא יכול להוון לבדו את חלקו.

<אסי מסינג: זה כפוף לעניין מצב בריאות לקוי שיהיה בהמשך?

חיים כץ: כן.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: "(ב) על אף הוראות סעיף קטן (א) – (1) נרשמו פרטי פסק דין לחלוקת חסכון פנסיוני, לא יועבר לזכאי חלק הקצבה שלגביו נרשמו הפרטים מהקצבה המלאה המגיעה לזכאי בעד החודש שלאחר מועד הרישום ואילך, וחלק זה לא ישולם לו אלא אם כן נמחקה ההערה או אם נפטר בן הזוג לשעבר; חלק הקצבה האמור יועבר לבן הזוג לשעבר במועד לתשלום הקצבה שלאחר שחלפו 45 ימים מהמועד שבו מסר הממונה או מי שהוא הסמיכו לכך הודעה בדבר רישום פרטי פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף 42ב(ב); (2) לא יועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי לפי סעיפים 15(2) או (3) או 17א סכום כאמור בסעיף קטן (א), אלא מתוך הקצבה המלאה המגיעה לזכאי בעד אחד מהחודשים כמפורט להלן, לפי העניין, ואילך – (א) בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע הזכאי לגיל פרישת חובה; (ב) בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע הזכאי לגיל אחר שנקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני, ובלבד שאינו נמוך מגיל 60 או גיל כמפורט להלן, לפי העניין, ואילך – (1) לעניין זכאית שהיא גננת ותיקה – מגיל הפרישה לגננת; (2) לעניין זכאי שהוא שוטר שהיו מתקיימים בו התנאים לפי סעיף 17(4), כפי שהוא נקרא בסעיף 72א, ליציאה לקצבה בלי שתידרש הסכמתו של המפקח הכללי של המשטרה, אילולא יצא לקצבה לפי סעיף 15(2), (3) או 17א – מגיל הפרישה לשוטר; (3) לא יועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי סכום כאמור בסעיף קטן (א), אם בתקופה שעד תום 45 ימים מהמועד שבו מסר הממונה או מי שהוא הסמיכו לכך הודעה כאמור בפסקה (1), התקבל צו של בית משפט המונע העברה כאמור.

<ענת מימון: (1) הסכום המועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי, מתוך קצבת הפרישה המשולמת לו או מהסכום ההוני המלא, לא ניתן לשעבוד או להעברה לאחר בידי הזכאי, אלא בהסכמה בכתב של בן הזוג לשעבר ובכפוף להוראות כל דין.

<ענת מימון: (2) הסכום המועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי מתוך קצבת הפרישה המשולמת לו או מהסכום ההוני המלא, יראו אותו לעניין עיקול לפי כל דין בלבד, ככספים שלהם זכאי בן הזוג לשעבר.

<ענת מימון: (ד) בסעיף זה – "גיל פרישה לגננת" ו"גננת ותיקה" – כהגדרתם בסעיף 64; "גיל הפרישה לשוטר" – כהגדרתו בסעיף 69א.

<ענת מימון: ";

<נעה בן שבת: בפסקה (2) אנחנו מדברים על מצב שבו יש פרישה בגלל נכות, ולכן התשלומים מתחילים או בחודש שבו הגיע לגיל פרישת חובה, או אם נקבע אחרת בפסק הדין, אבל פה יש מגבלה - או גיל 60, או כשמדובר בגננת ותיקה, שלפחות 10 שנים היא היתה, אז הגיל שמתאים לגביה הוא בין 57 ל-59, ולגבי שוטר אנחנו מדברים על הגילאים שבין 55 ל-57.

<נעה בן שבת: פסקה (3) – גם אותה אנחנו צריכים להתאים למה שאמרנו בחלק הכללי.

<נעה בן שבת: אמרנו שיכול להתקבל צו של בית משפט, גם במהלך החלוקה, כיוון שמדברים על קצבה שתשלומה מתחדש מדי חודש בחודשו, אז יכול להיות שצו בית משפט יינתן מדי חודש.

<נעה בן שבת: אני רוצה שיהיה כתוב כמו שבחלק הכללי – שלא יועבר לבן זוג לשעבר של זכאי סכום כאמור בסעיף קטן (א), ואם התקבל צו של בית משפט המונע את ההעברה, עד המועד לתשלום הקצבה באותו חודש.

<נעה בן שבת: זה יכול לקרות בכל חודש וחודש.

<אסי מסינג: התאמה להסדר.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: "(17) בסעיף 62 – (א) בכותרת השוליים, בסופה יבוא "או בן זוג לשעבר"; (ב) בסעיף קטן (א), אחרי "חייב בפרנסתם" יבוא "ולעניין קצבת פרישה – גם לבן זוגו לשעבר של אותו אדם שהיה מועבר לו חלק מהקצבה לפי הוראות סעיף 58א אילולא נשללה מאותו אדם הקצבה או הופסק לו תשלומה"; (17א) בסעיף 102(א), במקום "30(א), 38(ב)(2)" יבוא "30(א)".

<ענת מימון: (18) בסעיף 109(ב), אחרי פסקה (3) יבוא: "(4) לא יורשה בהן היוון של שיעור מתוך הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר כאמור בסעיף 58א, אלא אם כן ביקש הזכאי לקצבה להוון את אותו שיעור גם מתוך החלק מקצבת הפרישה שנותר לו לאחר ההעברה, בעד אותה תקופה, וניתנה לכך הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר.

<ענת מימון: " זה הגבלה לגבי תקנות, סעיף 109 זה סעיף שמסמיך לקבוע תקנות.

<ענת מימון: "(19) בתוספת שלישית א', בחלק ד', בטור "קצבת חודש אפריל 2013", במקום "1.619" יבוא "1.1619".

<נעה בן שבת: זה בעצם תיקון של טעות סופר שנפלה בהצעת חוק הקודמת שעברה פה, לעניין הוספות שנתונות לפירושים.

<ענת מימון: עכשיו אנחנו עוברים לחוק שירות הקבע.

חיים כץ: לפני כן נצביע על החלק הזה.

<גלי עציון: לפני כן הערה: לעניין של סעיף 30 – ביטול ההסדר עם מזונות גרושה.

<גלי עציון: איפה ההתייחסות הרטרואקטיבית?

<גלי עציון: יש זוגות ש - - -

<ענת מימון: בהוראות המעבר.

חיים כץ: נעבור להצבעה על סעיף 24.

חיים כץ: בעד – 1

חיים כץ: נמנעים –אין

חיים כץ: סעיף 24 התקבל.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: "תיקון חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) 25.

<ענת מימון: בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ"ה–1985‏ – (1) בסעיף 1 – (א) לפני ההגדרה "גימלה" יבוא: "בני זוג" – אחד מאלה: (1) חייל או זכאי לקיצבת פרישה, ואשתו לרבות הידועה בציבור כאשתו; (2) חיילת או זכאית לקצבת פרישה, ובעלה לרבות הידוע בציבור כבעלה; "בן זוג לשעבר", של חייל או חיילת, או של זכאי או זכאית לקצבת פרישה – אחד מהמפורטים להלן, שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי יועבר לו חלק מקצבת פרישה המגיעה לחייל או לחיילת שפרשו משירות: (1) מי שהיתה אשתו של החייל או של הזכאי לקצבת פרישה, לרבות מי שהיתה ידועה בציבור כאשתו; (2) מי שהיה בעלה של החיילת או של הזכאית לקצבת פרישה, לרבות מי שהיה ידוע בציבור כבעלה; (3) פרוד של קבע; "גיל פרישת חובה" – כמשמעותו בחוק גיל פרישה, התשס"ד–2004;"; (ב) אחרי ההגדרה "גימלה" יבוא: "התרת נישואין" – כהגדרתה בסעיף 2(ד) לחוק יחסי ממון;"; (ג) אחרי ההגדרה "חייל" יבוא: ""חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני" – חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, התשע"ד–2014; "חוק יחסי ממון" – חוק יחסי ממון בין בני זוג, התשל"ג–1973"; (ד) אחרי ההגדרה "חוק שירות ביטחון" יבוא: "מועד הפירוד" – המועד שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק דין לאיזון, לפי העניין, כמועד שבו חל פירוד בין חייל או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר;"; (ה) אחרי ההגדרה "נכה" יבוא: "פירוד" – כל אחד מאלה: (1) התרת נישואין; (2) קביעת הסדר איזון משאבים בידי בית משפט [או בית דין] על פי בקשה לפי סעיף 5א לחוק יחסי ממון, או קביעת הסדר אחר בידי בית משפט [או בית דין] לחלוקת רכוש בין בני זוג שנפרדו ובכלל זה לחלוקת קצבת פרישה ביניהם; "פסק דין לאיזון" – פסק דין לפי סעיף 5(א) לחוק יחסי ממון בדבר חלוקת נכסים בשל פקיעת נישואין עקב מותו של חייל או של זכאי לקצבת פרישה;

<ענת מימון: "פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני" – פסק דין שנקבעה בו, בין השאר, חלוקה של קצבת פרישה המגיעה לחייל שפרש משירות, בין החייל לבין בן זוגו לשעבר, בשל פירוד; "פרוד של קבע", של חייל או חיילת, או של זכאי או זכאית לקצבת פרישה – כל אחד מאלה: (1) אשתו של החייל או של הזכאי לקצבת פרישה, שחלה בינה ובין החייל או הזכאי כאמור פרידה של קבע; (2) בעלה של החיילת או של הזכאית לקצבת פרישה, שחלה בינו ובין החיילת או הזכאית כאמור פרידה של קבע; "פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון" – פרוד של קבע, שנקבע בפסק דין לאיזון כי הוא היה זכאי לחלק מקצבת הפרישה שהיתה מגיעה לחייל שנפטר אילולא פטירתו או לחלק מקצבת הפרישה של זכאי לקצבת פרישה שנפטר; "פרידה של קבע" – מצב שבו מתקיים לגבי בני זוג אחד מאלה: (1) חלפה שנה מיום שנפתח אחד מההליכים המפורטים להלן ואותו הליך לא נסגר בתקופה האמורה: (א) הליך להתרת נישואין; (ב) תביעה לחלוקת רכוש בין בני הזוג, לרבות תביעה לפירוק שיתוף במקרקעין המשותפים לבני הזוג לפי חוק המקרקעין, התשכ"ט–1969 במסגרת הליכי פירוד בין בני הזוג; (ג) תביעה לפסק דין הצהרתי בדבר זכויות בני הזוג ברכוש במסגרת הליכי פירוד בין בני הזוג; (ד) בקשה לקביעת הסדר איזון משאבים בידי בית משפט לפי סעיף 5א(א) לחוק יחסי ממון או לקביעת הסדר אחר בידי בית משפט לחלוקת רכוש בין בני זוג שנפרדו ובכלל זה לחלוקת קצבת פרישה ביניהם; (ה) בקשה לנקוט אמצעים לשמירת זכויות, לפי סעיף 11 לחוק יחסי ממון; (2) קיים קרע בין בני הזוג או שבני הזוג חיים בנפרד, אף אם תחת קורת גג אחת, במשך תקופה מצטברת של עשרים חודשים לפחות מתוך תקופה רצופה של 24 חודשים".

<ענת מימון: זה בהתאם למה שתיקנו בפרק הקודם.

<נעה בן שבת: וגם בהגדרות הקודמות, אם היו תיקונים שם, כמובן.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: "(ה1) בהגדרה "קצבה", בפסקה (1), במקום "להלן" יבוא "בחוק זה"; (ו) אחרי ההגדרה "הרמטכ"ל" יבוא: "השיעור להעברה" – השיעור מקצבת הפרישה שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין חייל או זכאי לקצבת פרישה ובין בן זוגו לשעבר כשיעור שיועבר לבן הזוג לשעבר, או השיעור שנקבע בפסק דין לאיזון כשיעור שהיה מועבר לפרוד של קבע של החייל או הזכאי לקצבת פרישה מתוך קצבת הפרישה שהייתה מגיעה לזכאי לה אילולא נפטר; "השיעור המשותף" – השיעור המתקבל מחלוקת התקופה המשותפת שעד למועד הפירוד בתקופת השירות שעד למועד הפירוד;"; (ז) אחרי ההגדרה "שירות קבע" יבוא: "התקופה המשותפת" – תקופה החלה בתקופת השירות, ושנקבע לגביה בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין חייל או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר או בפסק דין לאיזון, לפי העניין, כי נצברה במהלכה קצבת פרישה המשותפת לשניהם;"; (1א) בסעיף 6ב, במקום "29, 30(א)" יבוא "29"; (2) בסעיף 12א, בסעיף קטן (ב)(1), בסופו יבוא "ואולם אם נקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, תידרש הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר של החייל לבחירת החייל בקבלת מענק שחרור, אלא אם כן נקבע בפסק הדין כי בן הזוג לשעבר ויתר על הדרישה לקבלת הסכמתו כאמור.

<ענת מימון: "; אנחנו עושים, בעצם, תיקונים מקבילים לחלוטין.

חיים כץ: ברור לנו.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: "(3) אחרי סעיף 14 יבוא: "הפחתת חלק מקצבת פרישה בשל פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני 14א.

<ענת מימון: אחרי סעיף 14 יבוא: (א) ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין חייל או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר, נרשמו פרטי פסק הדין בהתאם להוראות סעיף 47ב, ומתקיימות הוראות סעיף 62א לעניין ההעברה, תופחת קצבת הפרישה המגיעה לזכאי לקצבת פרישה (בסעיף זה – הקצבה המלאה) בסכום בגובה מכפלת הקצבה המלאה של הזכאי לקצבת פרישה בשיעור הקבוע לגביו בהתאם למינו, בתוספת לחוק לחלוקת חיסכון פנסיוני (בסעיף זה – סכום ההפחתה); לאחר ביצוע ההפחתה כאמור והעברת הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר לפי הוראות סעיף 62א ייוותר בידי הזכאי לקצבת פרישה ההפרש שבין הסכום הנותר בידי הזכאי לקצבת פרישה לפני ההפחתה לבין מחצית מסכום ההפחתה.

<ענת מימון: (ב) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו בהתקיים אחד מאלה: (1) נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי האמור בו יחול רק לעניין העברת חלק מקצבת הפרישה לבן הזוג לשעבר ולא לעניין זכויות בן הזוג לשעבר לקבלת קצבה בשל פטירתו של החייל או של הזכאי לקצבת פרישה; (2) הבקשה לרישום פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף 47א הוגשה לממונה לאחר שחלפו שנתיים מהמועד שבו ניתן פסק הדין או לאחר החודש שקדם לחודש שבו החל החייל לקבל קצבת פרישה, לפי המועד המאוחר מביניהם.

<ענת מימון: (ג) בסעיף זה – "הסכום הנותר בידי זכאי לקצבת פרישה לפני ההפחתה" – ההפרש שבין הקצבה המלאה לבין הסכום שהיה מועבר לבן הזוג לשעבר אילולא ההפחתה לפי סעיף 62א(א)(1).

<ענת מימון: ";"

<נעה בן שבת: אני ממשיכה בקריאה.

<נעה בן שבת: בסעיף 21 קובעים את השאירים: "(4) בסעיף 21 – (א) בפסקה (1), אחרי "וגרה עמו אותה שעה" יבוא "ולמעט מי שבשעת מותו היתה פרודה של קבע שלו" ואחרי "וגר עמה אותה שעה" יבוא "ולמעט מי שבשעת מותה היה פרוד של קבע שלה"; (ב) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) בן זוגו לשעבר; (1ב) פרוד של קבע שלו שניתן לגביו פסק דין לאיזון;"; אנחנו מגיעים לסעיף של הקצבה לשאירים של חייל שנפטר: "(5) בסעיף 22 – (א) האמור בו יסומן כסעיף קטן (א), ובו – (1) במקום פסקה (1) יבוא: "(1) לבן זוג, כל עוד לא נישא – (א) באין אחרי הנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה – ארבעים אחוזים; (ב) אם הותיר אחריו הנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (1א) – (1) עד החודש שבו היה מגיע החייל לגיל פרישת חובה אילולא נפטר (בסעיף זה – החודש הקובע) – ארבעים אחוזים; (2) החל בחודש שלאחר החודש הקובע – ההפרש שבין ארבעים אחוזים לבין מכפלת השיעור להעברה בארבעים אחוזים;"; (2) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין החייל לבין בן זוגו לשעבר או בפסק הדין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, החל בחודש שלאחר החודש הקובע וכל עוד לא נישא בן הזוג לשעבר או הפרוד של קבע – מכפלת השיעור להעברה בארבעים אחוזים;"; (ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) לעניין סעיף קטן (א)(2) עד (4), יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.

<נעה בן שבת: "; בסעיף 23 – אנחנו מדברים על הקצבה לשאירים, שגם זכאים לתגמולים.

<נעה בן שבת: זה סעיף שאנחנו רוצים להוסיף לגביו איזושהי הוספה: "(6) בסעיף 23, בסופו יבוא: "(ו) לעניין סעיף זה, יראו פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון והוא זכאי לתגמולים, כבן זוג.

<נעה בן שבת: "; אני רוצה להסביר למה אנחנו מבקשים את הנוסח הזה ולא את הנוסח המקורי שהיה בהצעת החוק.

<נעה בן שבת: הסעיף, בעצם, מביא בחשבון מצב שבו למשפחה אחת משולמים עקב אירוע אחד, אירוע הפטירה של החייל גם תגמולים לפי חוק חיילים שניספו במערכה, וגם פנסיה לפי חוק שירות הקבע בצה"ל, ואז מפחיתים להם את הפנסיה, כדי שסך הכל לא יעלה על הסכומים של המשכורת הקובעת.

<נעה בן שבת: אנחנו חושבים שצריך להביא בחשבון רק את מי שעשוי להיות זכאי לתגמולים – להביא בחשבון את בני הזוג שעשויים להיות זכאים לתגמולים, כי הם ניהנים מאותה קופה משותפת, גם אם המשמעות היא שהצבא, פה, במקרה הזה, משלם עבור כל החבילה של בני המשפחה של אותו חייל יותר מאשר המשכורת הקובעת.

חיים כץ: מה חושב הצבא?

<ג'ני לובובסקי: הצבא לא מתנגד.

<אסי מסינג: אנחנו סברנו, גם בהצעת החוק מקורית, שהעניין של הקצבה תובא בחשבון במסגרת הספירה, כמובן התגמולים לא מובאים בחשבון כי אותו בן זוג - - -

חיים כץ: אז גם אתם לא מתנגדים.

<אסי מסינג: לא, אני חושב שצריך להישאר בנוסח המקורי.

חיים כץ: אבל אתה תחייה עם הנוסח החדש.

<נעה בן שבת: "(7) בסעיף 23א, אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ד1) לעניין סעיף קטן (ד), יראו בן זוג לשעבר שהוא שאיר, או פרוד של קבע שהוא שאיר שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.";

<ענת מימון: "(8) בסעיף 24, בסופו יבוא: "(ד) בסעיף זה, "שאיר" – למעט בן זוג לשעבר, ופרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון.

<ענת מימון: "; (9) בסעיף 25 – (א) בסעיף קטן (א) – (1) בפסקה (1), במקום הסיפה החל במילים "נולד להם ילד" יבוא "נולד להם ילד – (א) באין אחרי הזכאי שנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה, וכל עוד לא נישא בן הזוג – שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הזכאי לקצבת פרישה שנפטר; (ב) אם הותיר אחריו הזכאי שנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (1א), וכל עוד לא נישא בן הזוג – ההפרש שבין שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הזכאי לקצבת פרישה שנפטר, לבין מכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים;"; (2) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק הדין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 36 חודשים לפחות ולא מתקיים האמור בפסקאות (1) או (2) של סעיף 14א(ב), וכל עוד לא נישא בן הזוג לשעבר או הפרוד של קבע – מכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים; לעניין זה, יראו לגבי פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, את הקצבה שהיתה מגיעה לזכאי אילולא נפטר, כקצבה המלאה שממנה מופחת סכום ההפחתה כאמור בסעיף 14א(א).

<ענת מימון: "; (ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) לעניין סעיף 25(א)(2) עד (4), יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג."; (ג) אחרי סעיף קטן (ד) יבוא: "(ה) על אף האמור בסעיף קטן (ד) – (1) לבן זוג של מי שבחר בזכויות לקצבה לפי סעיף 12א ונפטר בטרם היה זכאי לה לפי האמור בסעיף 54(ג), והותיר אחריו בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאי לקצבה לפי פסקה (2), תשולם, כל עוד לא נישא, קצבה באחוזים מהקצבה שהיתה מגיעה לנפטר אם במועד הפטירה היה כבר זכאי לה, בהתאם למפורט להלן, לפי העניין: (א) עד החודש שבו היה מגיע הנפטר לגיל פרישת חובה אילולא נפטר (בסעיף זה – החודש הקובע) – שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הנפטר; (ב) החל בחודש שלאחר החודש הקובע – ההפרש שבין שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הנפטר, לבין מכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים.

<ענת מימון: (2) הוראות הסעיף האמור יחולו לגבי בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, אם נקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק דין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, ואולם לא תשולם לבן הזוג לשעבר או לפרוד של קבע קצבה לפי הסעיף האמור אלא החל בחודש שלאחר החודש שבו היה מגיע הנפטר לגיל פרישת חובה אילולא נפטר.

<ענת מימון: (3) לעניין פסקה (1) יראו, לגבי פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, את הקצבה שהיתה מגיעה לנפטר אילו במועד הפטירה כבר היה זכאי לה, כקצבה המלאה שממנה מופחת סכום ההפחתה כאמור בסעיף 14א(א)."; (10) בסעיף 26, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) לעניין סעיף זה, יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג, ואולם האמור בסעיף קטן (א)(2) לא יחול אם הותיר אחריו הנפטר בן זוג אחד ובן זוג לשעבר אחד או בן זוג אחד ופרוד של קבע אחד שניתן לגביו פסק דין לאיזון.

<ענת מימון: "; (11) בסעיף 27 – (א) בכותרת השוליים, אחרי "לבן זוג" יבוא "לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון"; (ב) במקום סעיף קטן (ז) יבוא: "(ז) לעניין סעיף זה – (1) יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג; (2) "פקיעה" – לרבות במות בן הזוג.

<ענת מימון: ";

<נעה בן שבת: הסעיפים שדיברנו עליהם למענק נישואין – זה הסעיף הזה.

<נעה בן שבת: הסעיף הבא – זה הסעיף של גיל 45.

<גלי עציון: לגבי תחילת קבלת זכויות – כשמדברים על חייל גיל הפרישה שלו הוא לא גיל פרישת חובה.

<גלי עציון: צריך, בעצם, לעשות את החלוקה לא בגיל פרישת חובה, אלא בגיל שחיילים יוצאים לפנסיה.

חיים כץ: כל חייל יוצא בגיל אחר.

<גלי עציון: אבל בכל זאת, אף חייל לא יוצא בגיל 67.

חיים כץ: כל חייל יוצא בגיל אחר.

חיים כץ: אם הוא לוחם, אם הוא טכני - - -

<גלי עציון: אנחנו מדברים על תקופה של בין גיל 45 לגיל 47 ועד 50.

<גלי עציון: אני מזכירה שמסתמכים על אלמנט ההסתמכות.

<גלי עציון: אשת החייל שצברה אתו ציפתה להתחיל לקבל את הזכויות מכוח הצבירה שלו לא בגיל 67 ולכן במקרה הספציפי גיל 67 לא משקף את המצב.

<אסי מסינג: זה לא הסעיף הזה.

<אסי מסינג: אני רק מדגיש את מה שאמרתי בפעם הקודמת, וגם לפני כ-10 דקות.

<אסי מסינג: בכל מה שקשור לחוק שירות הקבע, אם הפרישה היא פרישה בפיטורין, החלוקה מתבצעת, יכולה להתבצע – מיידית.

<אסי מסינג: בכל מה שקשור לנכות, ההתייחסות היא בדומה למה שיש בחוק הגמלאות לגיל 67 כברירת מחדל, ויש אפשרות לקבוע גיל מוקדם יותר, שלפיו, בפרישה שלו - - -

<גלי עציון: אני רוצה להבהיר - -

חיים כץ: הבהרת מצוין.

<נעה בן שבת: המצבים של קצבת שאירים - הם מתחלקים, גם כן, מגיל פרישה - - -

<אסי מסינג: קצבת השאירים היא קצבה שמתייחסת - - אם הוא נפטר כחייל אז ברירת המחדל היא כמו כל יתר האחרים.

<אסי מסינג: אין לו זכות מוקנית לפרישה מוקדמת.

<ענת מימון: "(12) בסעיף 28 – (א) האמור בו יסומן "(א)"; (ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) לעניין סעיף זה, יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.

<ענת מימון: "; (13) בסעיף 29 – (א) בכותרת השוליים, אחרי "לבן זוג" יבוא "לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון"; (ב) בסופו יבוא: "(ג) הוראות סעיף קטן (א) לעניין מענק לבן זוג יחולו גם לגבי בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, שאינו מקבל קצבת שאירים בגלל האמור בסעיף 28 או בפסקה (1א) לסעיף 25(א)" - וכאן הורדנו את הסיפה.

<ענת מימון: (14) סעיף 30 – בטל; (15) בסעיף 47, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) על אף הוראות סעיף קטן (א), ניתן פסק דין לאיזון בין פרוד של קבע לבין חייל או זכאי לקצבת פרישה, יהיה הפרוד של קבע רשאי להגיש תביעה לקצבת שאירים לפי הסעיף הקטן האמור, רק אם מתקיימים לגבי פסק הדין כל אלה: (1) נקבע בו כי התקופה המשותפת מסתיימת לא יאוחר מהמועד שבו חלה הפרידה של קבע ; (2) נקבע בו כי אילולא פטירתו של החייל או של הזכאי לקצבת פרישה היתה קצבת הפרישה מחולקת בין החייל או הזכאי לקצבת פרישה לבין הפרוד של קבע באופן שהיה מועבר לפרוד של קבע שיעור קבוע מסך קצבת הפרישה שהיתה משולמת לזכאי לקצבת פרישה או לחייל לאחר פרישתו, אילולא ההעברה האמורה, והשיעור כאמור בפסקה (1) אינו עולה על מחצית השיעור המשותף; (3) לא נקבע בו כי האמור בפסק הדין יחול רק לעניין האמור בפסקה (2) ולא לעניין זכויות בן הזוג לשעבר לקצבה בשל פטירתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה.

<ענת מימון: ";

<נעה בן שבת: זה מצב של תביעה ישירות לגמלאות של הפרוד של קבע.

<נעה בן שבת: בפסקה (3) אנחנו אומרים שיש מצב שיכול להיות שיש מצב שזה רק לגבי קצבה ולא לגבי פטירה, אולי זה פחות רלבנטי לפסק דין לגבי איזון שניתן לאחר פטירה.

<נעה בן שבת: פסק הדין לאיזון - - - שאנחנו נמצאים במצב של פטירה.

<אסי מסינג: יכול להיות שזה מיותר.

<נעה בן שבת: זה מופיע גם בחלק של שירות המדינה.

<אסי מסינג: היא מופיעה?

<אסי מסינג: יכול להיות שזה מיותר.

<ענת מימון: "(16) אחרי סעיף 47 יבוא: "בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני 47א.

<ענת מימון: (א) ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין חייל או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר ומתקיימים לגבי פסק הדין התנאים כמפורט להלן, לפי העניין, רשאי בן הזוג לשעבר להגיש לממונה בקשה לרשום ברישומיו את פרטי פסק הדין: (1) נקבע בפסק הדין כי התקופה המשותפת מסתיימת לא יאוחר ממועד הפירוד; (2) נקבע בפסק הדין כי קצבת הפרישה תחולק בין החייל או הזכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר באופן שלבן הזוג לשעבר יועבר שיעור קבוע מסך קצבת הפרישה שהיתה משולמת לזכאי לקצבת פרישה או שתשולם לחייל לאחר שיפרוש, אילולא ההעברה האמורה, והשיעור האמור אינו עולה על מחצית מהשיעור המשותף.

<ענת מימון: "

<נעה בן שבת: אני אמשיך בקריאה: "(ב) נפטר החייל או הזכאי לקצבת פרישה לפני שהגיש בן זוגו לשעבר בקשה לרישום פרטי פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף קטן (א), יהיה בן הזוג לשעבר רשאי להגיש תביעה לקצבת שאירים לפי סעיף 47 גם בלי שהגיש בקשה לרישום פרטי פסק הדין לפי סעיף זה, ובלבד שמתקיימים לגבי פסק הדין התנאים המפורטים בסעיף קטן (א), ולעניין בן זוג לשעבר של זכאי לקצבת פרישה – גם טרם חלפו, במועד הגשת הבקשה, שנתיים מהמועד שבו ניתן פסק הדין.

<נעה בן שבת: " רישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני 47ב.

<נעה בן שבת: (א) הוגשה לממונה בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני שמתקיימים לגביו התנאים המפורטים בסעיף 47א, ירשום הממונה ברישומיו, בהתאם לקבוע בפסק הדין, בין השאר, את כל אלה: (1) משך התקופה המשותפת ומועד הפירוד; (2) השיעור להעברה; (3) האם נקבע בפסק הדין כי האמור בו יחול רק לעניין העברת שיעור מקצבת הפרישה לבן הזוג לשעבר ולא לעניין זכויות בן הזוג לשעבר לקצבה בשל פטירתו של החייל או הזכאי לקצבת פרישה; (4) האם נקבע בפסק הדין כי מתקיימים התנאים לפי סעיף 12א(ב)(1) שבהם נדרשת הסכמתו בכתב של בן זוגו לשעבר של החייל לבחירת החייל בקבלת מענק שחרור, כאמור באותו סעיף; (5) האם נקבע בפסק הדין כי העברת חלק מהקצבה המלאה לבן הזוג לשעבר במקרה שהחייל זכאי לקצבת פרישה לפי סעיפים 10(א)(2) או (3) או 12א תהיה בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע החייל לגיל אחר מגיל פרישת חובה, כאמור בסעיף 62א(ב)(2)(ב), ואילך; (ב) הממונה או מי שהוא הסמיכו לכך ישלח לחייל או לזכאי לקצבת פרישה, ולבן זוגו לשעבר, הודעה בדבר רישום פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף קטן (א) בתוך 14 ימים בדואר רשום או בדרך נוספת שקבע השר לפי סעיף 47ג.

<נעה בן שבת: (ג) לא יראו החלטה לפי סעיף זה בבקשה לרישום, כהחלטה לעניין סעיף 48.

<נעה בן שבת: תקנות לעניין בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני והודעה על רישום כאמור 47ג.

<נעה בן שבת: (א) השר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה: (1) בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף 47א, פרטיה והמסמכים שיצורפו אליה ובכלל זה אופן הגשת הבקשה ופרק הזמן המירבי ממועד הגשת הבקשה ועד רישום פרטי פסק הדין; (2) אגרה בעד הגשת בקשה כאמור בפסקה (1); (3) הודעה על רישום פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף 47ב, ובכלל זה המועד למתן הודעה כאמור ואופן מסירתה; (4) דיווחים שיימסרו לבן זוג לשעבר אשר הגיש בקשה כאמור בפסקה (1), לרבות לעניין אופן מסירתם והמועדים למסירתם, וכן לעניין הפרטים שייכללו בדוחות ובכלל זה פרטים לגבי גובה הקצבה המלאה לאחר הפחתה כאמור בסעיף 21א(א) והסכום המועבר לבן הזוג לשעבר מקצבת הפרישה בהתאם לסעיף 62א.

<נעה בן שבת: (ב) תקנות לפי סעיף קטן (א)(2) יותקנו בהסכמת שר האוצר."; אלה תקנות לעניין האגרות.

<נעה בן שבת: פסקה 17 מדברת על סעיף שממילא תוקן לפני זמן קצר.

<נעה בן שבת: אני ממשיכה בקריאה: "(18) אחרי סעיף 62 יבוא: "העברת חלק מקצבת פרישה לבן זוג לשעבר 62א.

<נעה בן שבת: (א) על אף האמור בסעיפים 56 ו-62, ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין חייל או זכאי לקצבת פרישה לבין בן זוגו לשעבר, ונרשמו פרטי פסק הדין בהתאם להוראות סעיף 47ב, יחולו ההוראות כמפורט להלן, לפי העניין: (1) במועד שבו משולמת לזכאי לקצבת פרישה (בסעיף זה – זכאי) קצבת הפרישה יועבר לבן זוגו לשעבר סכום מתוך הקצבה המגיעה לזכאי (בסעיף זה – הקצבה המלאה) בגובה ההפרש שבין מכפלת השיעור להעברה בקצבה המלאה לבין מחצית מסכום ההפחתה כאמור בסעיף 14א(א), ואם מתקיים סייג מהסייגים להפחתת קצבת הפרישה כאמור בסעיף 14א(ב) – סכום בגובה מכפלת השיעור להעברה בקצבה המלאה (בסעיף זה – הסכום המועבר לבן זוג לשעבר); (2) ביקש הזכאי להוון לסכום חד פעמי שיעור מהסכום המועבר לבן זוגו לשעבר והתקבלה הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר בהתאם להוראת סעיף 69(2)(ג), יועבר לבן זוגו לשעבר של הזכאי הסכום המהוון בשיעור מהסכום המועבר לבן הזוג לשעבר, במועד שבו משולם לזכאי הסכום המהוון באותו שיעור מהסכום הנותר בידי הזכאי (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א) – (1) נרשמו פרטי פסק דין לחלוקת חסכון פנסיוני, לא יועבר לזכאי חלק הקצבה שלגביו נרשמו הפרטים מהקצבה המלאה המגיעה לזכאי בעד החודש שלאחר מועד הרישום ואילך, וחלק זה לא ישולם לו אלא אם כן נמחקה ההערה או אם נפטר בן הזוג לשעבר; חלק הקצבה האמור יועבר לבן הזוג לשעבר במועד לתשלום הקצבה שלאחר שחלפו 45 ימים מהמועד שבו מסר הממונה או מי שהוא הסמיכו לכך הודעה בדבר רישום של פרטי פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף 47ב(ב); (2) לא יועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי לפי סעיפים 12א או 10(א)(2) או (3) סכום כאמור בסעיף קטן (א), אלא מתוך הקצבה המלאה המגיעה לזכאי בעד אחד מהחודשים כמפורט להלן, לפי העניין, ואילך – (א) בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע הזכאי לגיל פרישת חובה; (ב) בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע הזכאי לגיל אחר שנקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני, ובלבד שאינו נמוך מגיל 60 או לגבי זכאי שהיו מתקיימים בו התנאים לפי סעיף 12(1) או (2) ליציאה לקצבה, אילולא יצא לקצבה לפי סעיפים 12א, 10(2) או (3) – הגיל הקבוע לגביו,

<נעה בן שבת: בהתאם לחודש לידתו, בחלק ב' בתוספת ;" שוב – אנחנו מדברים על מי שמקבל קצבת נכות ומאיזה גיל תהיה זכאות לחלוקת הקצבה, קצבת הפרישה.

<נעה בן שבת: אנחנו אומרים – או מגיל פרישת החובה או מגיל אחר שנקבע על ידי פסק הדין, שהוא או גיל 60 או הגיל שהוא היה יוצא לקצבה.

<נעה בן שבת: זה אותן אפשרויות לצאת לקצבה מרצון, אחרי 25 שנות שירות, או 25 שנות שירות והגעה לגיל מסוים.

<שרון שביט-כפתורי: אני מאיגוד קופות הגמל.

<שרון שביט-כפתורי: רציתי שוב להתייחס לנושא האגרה, מטעם קופות הגמל.

חיים כץ: זה כבר עבר.

<ג'ני לובובסקי: הערה קטנה לגבי הסיפה של סעיף קטן (ב).

<ג'ני לובובסקי: ההפניה לגבי הגיל הקבוע לגביו בחודש בתוספת היא רק לפי מי שפרש לפי סעיף 12(2), כי לגבי סעיף 12(1) אין גיל.

<ג'ני לובובסקי: פשוט אין שם הפניה לתוספת.

<ג'ני לובובסקי: זה יכול להיות גיל נמוך יותר.

<נעה בן שבת: נכון.

<נעה בן שבת: "(3) לא יועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי סכום כאמור בסעיף קטן (א), אם התקבל צו של בית משפט המונע את ההעברה עד למועד תשלום הקצבה באותו חודש.

<נעה בן שבת: (ג) (1) הסכום המועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי, מתוך קצבת הפרישה המשולמת לו או מהסכום ההוני המלא, לא ניתן לשעבוד או להעברה לאחר בידי הזכאי, אלא בהסכמה בכתב של בן הזוג לשעבר ובכפוף להוראות כל דין.

<נעה בן שבת: (2) הסכום המועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי מתוך קצבת הפרישה המשולמת לו או מהסכום ההוני המלא, יראו אותו לעניין עיקול לפי כל דין בלבד, ככספים שלהם זכאי בן הזוג לשעבר.

<נעה בן שבת: "

<ענת מימון: "(19) בסעיף 65 – (א) בכותרת השוליים, בסופה יבוא "או בן זוג לשעבר"; (ב) בסעיף קטן (א), בסופו יבוא "ולעניין קצבת פרישה – גם לבן זוגו לשעבר של אותו אדם שהיה מועבר לו חלק מהקצבה לפי הוראות סעיף 62א אילולא נשללה מאותו אדם הקצבה או הופסק לו תשלומה.

<ענת מימון: ";

<נעה בן שבת: זה המקרים שבהם אפשר לשלם קצבה למרות שהיא נשללה מהזכאי.

<ענת מימון: "(19א) בסעיף 67ו, בסופו יבוא, ורשאים הם לקבוע הוראות בדבר חלוקת הזכויות לגמלאות כאמור בין החייל החדש שפרש ובין בן זוגו לשעבר שניתן לגביו פסק דין לחלוקת חסכון פנסיוני".

<נעה בן שבת: אנחנו ביקשנו להוסיף את הסעיף זה – סעיף 67ו מתייחס למקרה של חייל חדש, אנחנו מדברים על חיילים חדשים שהחוק לא חל עליהם והם לא זכאים לפנסיה תקציבית, אבל יש סעיף 67ו אומר שתתיכן אפשרות שתשולם להם הפנסיה, פנסיה שכיום כנראה משולמת - - -

חיים כץ: לא.

חיים כץ: את מדברת על ביצה שעדיין לא נולדה.

<נעה בן שבת: אז כיוון שזו ביצה שעדיין לא נולדה, אבל אם יהיו הוראות לעניין הפנסיה אז שתהיה גם אפשרות לקבוע הוראות לעניין חלוקת החיסכון הפנסיוני - - -

חיים כץ: כרגע – עוד לא נולדו.

<נעה בן שבת: כרגע רק צריך להבהיר שלגבי חייל חדש, כמו לגבי עובד חדש, חלות ההוראות של החלק הכללי, אבל אם ייקבע איזה מעמד מיוחד לפנסית הגישור שהוא לא מעמד לפנסיה, אלא - - -

חיים כץ: בסדר.

<אסי מסינג: אכן זו ביצה שעדיין לא נולדה ובמובן הזה לא בהכרח בטוח, לאור כל ההערות שנשמעו, שקצבת הגישור אכן צריכה להיכנס במסגרת הזו, ולכן ייתכן שיש מקום להשאיר את זה לתיקון מאוחר יותר.

חיים כץ: נכון, אנחנו עדיין לא שם.

חיים כץ: אנחנו מדברים על גירושין של אנשים שעוד לא התחתנו.

<נעה בן שבת: אבל יש אנשים שמקבלים היום פנסית גישור, לא?

<קריאה: עדיין לא.

<אסי מסינג: בצה"ל, למיטב ידיעתי - - -

חיים כץ: איך יכול להיות?

חיים כץ: הוא התחיל אחרי שנת 2004, לפני 9 שנים.

חיים כץ: איך הוא מקבל פנסיה?

חיים כץ: באיזה גיל הוא היה?

<ג'ני לובובסקי: אם מישהו התגייס לשירות קבע בגיל מאוחר, ואז אחרי 10 שנים הוא הגיע לגיל 42, נניח, שנכון להיום זה הגיל הקבוע לגביו.

חיים כץ: אין חיה כזו.

חיים כץ: אנחנו יוצרים פה כלום מכלום.

<ג'ני לובובסקי: אני חושב שיש מקום להוסיף את הסעיף הזה, הוא מנוסח באופן מאד כוללני, ובשלב זה, זה מספיק.

<אסי מסינג: במידת הצורך, כשיהיה צורך, נעשה תיקון חקיקה כולל לכל העניין.

<נעה בן שבת: הוא בסך הכל הסמכה, כרגע.

<אסי מסינג: אבל הוא קובע מעמד, עמדה, שהיא מיוחדת רגע לקצבאות הגישור לחיילי צה"ל ביחס לכלל האנשים במשק, ואני לא הייתי מציע לעשות את זה במסגרת הזו.

<ג'ני לובובסקי: אבל אכן יש מעמד מיוחד לצה"ל מול כלל האנשים במשק, כשמדובר בקצבאות גישור, ואני חושבת שכן יש מקום להכניס את זה.

<אסי מסינג: אני מציע להשאיר את זה לשלב מאוחר יותר.

<אסי מסינג: לא בוער, כרגע.

<נעה בן שבת: למרות שזה מאד דומה לפנסיה המשולמת לחייל - - -

חיים כץ: זה בכלל לא דומה לתקציבית.

חיים כץ: ממש לא דומה.

חיים כץ: פה הוא לא יודע מה יהיה, את לא יודעת איזו פנסיה תהיה לו, את לא יודעת מה יהיה המקדם, את לא יודעת כלום.

חיים כץ: בפנסיה תקציבית את יודעת את הנוסחה, יודעת מה הכסף.

חיים כץ: פה, הדבר היחיד שאת יודעת זה כמה כסף יקחו קופות הגמל שמנהלות את העסק.

<נעה בן שבת: ופנסית הגישור הגישור נגזרת מהמקדמים האלה, העתידיים?

חיים כץ: מהכל.

<קריאות: כן.

<ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: ”(20) בסעיף 69, בפסקה (2), במקום הקטע החל במילים "ובלבד שלא יותר" ועד "קיצבת השאירים" יבוא "ובלבד – (א) שלא יותר היוון של למעלה מעשרים וחמישה אחוזים ממנה; (ב) שהיוון של קצבת פרישה לא יביא בחישוב קצבת שאיריו של הזכאי לפי סעיף 25 לידי הפחתת קצבת השאירים; (ג) שלא יותר היוון של שיעור מתוך הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר כאמור בסעיף 62א, אלא אם כן ביקש הזכאי לקצבה להוון את אותו שיעור גם מתוך החלק מקצבת הפרישה שנותר לו לאחר ההעברה, בעד אותה תקופה, וניתנה לכך הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר.

<ענת מימון: " עד כאן סעיף 25.

חיים כץ: אנחנו נצביע על סעיף 25.

חיים כץ: בעד – 1

חיים כץ: נמנעים – אין

<אסי מסינג: בקשר להערה של להוריד את פסקה (3) בכל מה שקשור לפסק דין לאיזון – אולי בכל זאת יש מקום להותירה, כי ייתכן וליורשים האחרים יהיה משהו להגיד בהקשר הזה - - -

חיים כץ: נדבר על זה כשנדבר על המחלוקות.

<נעה בן שבת: זה דבר שהוצבע.

<אסי מסינג: במקום אחד הוצבע כך ובמקום אחד – אחרת.

חיים כץ: אז נעשה רביזיה, ונשנה, ונעשה את הכל מסודר.

חיים כץ: תבדקו את העניינים.

<נעה בן שבת: סעיף 26 – אחת המחלוקות היותר יסודיות שהיו, אז אנחנו רוצים להביא אותה בדיון הקודם, יחד עם הסעיפים האחרים - - -

חיים כץ: בנושא של המיסוי?

חיים כץ: אז תדלגי על המיסוי.

<ענת מימון: "פרק ו': הוראות שונות ביצוע ותקנות 27.

<ענת מימון: השר ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.

<ענת מימון: שמירת דינים 28.

<ענת מימון: אין בהוראות חוק זה וכן בהוראות פרק ה' כפי שהוחלו בהסכם המאמץ את חוק הגמלאות כדי לגרוע מהוראות כל דין לעניין חלוקה בין בני זוג של תשלומים בשל פרישה מעבודה אשר לא נקבעו לגביהם הוראות לפי פרקים ג', ד' או ה'.

<ענת מימון: איסור התניה 29.

<ענת מימון: (א) ההוראות לפי חוק זה וכן הוראות פרק ו' כפי שהוחלו בהסכם המאמץ את חוק הגמלאות אינן ניתנות להתניה.

<ענת מימון: (ב) אין באמור בסעיף קטן (א) כדי למנוע מבני זוג להסכים ביניהם על חלוקת חיסכון פנסיוני שלא בהתאם להוראות לפי חוק זה, ובלבד שחלוקה כאמור לא תיעשה באמצעות גוף משלם ולא יחולו לגביה ההוראות לפי חוק זה".

<נעה בן שבת: אולי רק נגיד לגבי הסעיפים 28 ו 29 – הצעת החוק הזו מדברת על מצב מסוים שבו יש פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בן זוג אחד ובן הזוג לשעבר רשם את פסק הדין ומבקש לפעול על פיו כדי להפעיל את האפשרות לקבל את הקצבה, את הזכויות מאותו גוף שמשלם את הקצבה.

<נעה בן שבת: זה לא ממצה את כל האפשרויות של בני הזוג, הם יכולים להחליט על כל דרך אחרת לחלוקת הזכויות ביניהם.

חיים כץ: נצביע על 27, 28, 29.

חיים כץ: בעד – 1

חיים כץ: נמנעים –אין

חיים כץ: סעיפים 29-27 התקבלו.

<נעה בן שבת: אנחנו רוצים את הוראות התחילה והתחולה – נוכל להתייחס אליהם, אבל יש פה את האפשרות, ודובר פה קודם על כך שצריכים להישמר הזכויות של מי שקיבלה פסק דין למזונות.

<נעה בן שבת: אז אולי נקרא את סעיף 30, גם אם נצטרך אחר כך לתקן את הסעיפים - - -

חיים כץ: ממש לא.

חיים כץ: אתם תדונו ותתקנו ונבוא מוכנים.

<נעה בן שבת: אז אולי נחזור לכמה עניינים – שכבר בינתיים סגרנו בינינו והם נשארו פתוחים.

<נעה בן שבת: בסעיף 6, הכיסוי הביטוחי.

<נעה בן שבת: עמוד 11.

<נעה בן שבת: היתה בסעיף 12 הוספה – סעיף קטן (ה1).

<נעה בן שבת: כתוב כך: "הוראות סעיף 9(ב)(1) ו-(2)...", אנחנו מדברים כרגע על רישום הערה על פסק דין שהמשמעות שלה היא שחלק מהסכום יועבר לחשבונו של בן הזוג - - -

חיים כץ: הערה בטאבו.

<נעה בן שבת: הערה ברישומי קופת הגמל, שבעצם הסכום עומד להיות מועבר לבן הזוג, אם הכל ילך כשורה, תוך 45 ימים.

<נעה בן שבת: השאלה מה קורה עם הכיסוי הביטוחי לסיכוני מוות שעלותו מושפעת מהיתרה הצבורה.

<נעה בן שבת: במקרים האלה, מה שמוצע הוא שכבר מאותו מועד, מועד רישום ההערה, כיוון שאנחנו מדברים על עוד 45 ימים שהסכום הזה יועבר, אז כבר עכשיו יחולו אותן הוראות שבסעיף 9(1) ו-(2), שבעצם, המשמעות שלהן היא שהכיסוי הביטוחי נשאר בעינו, העלות שלו בעצם גדלה, בגלל שבחשבונו של החוסך נשאר פחות כסף, ונשמרת לו המטריה הרחבה.

חיים כץ: למה העלות גדלה?

<אסי מסינג: היא מחושבת לפי היתרה הצבורה לאחר - - -

חיים כץ: קליפות של גרעינים, זה כלום.

חיים כץ: אל תשחק אתנו בזוטות.

חיים כץ: כמה עולה הביטוח על כל הסכום?

<אסי מסינג: מה זה משנה?

<אסי מסינג: המשמעות האחרת היא שעמיתים אחרים יסבסדו אותו.

חיים כץ: זה כלום.

חיים כץ: הזמן שאנחנו מקדישים פה למספרים האלה - - -

<אסי מסינג: לכן גיבשנו פה הסדר שאומרת שברירת המחדל היא שהכיסוי הביטוחי שלו נשאר כמו שהוא, והוא מתומחר בהתאם, והוא רשאי, כמובן, להפחית אותו, אם הוא רוצה.

<אסי מסינג: אם הוא בוחר בצורה מפורשת.

<נעה בן שבת: השאלה אם ברירת המחדל היא הכיסוי הביטוחי או השארת - - -

חיים כץ: כמה זה עולה?

<נעה בן שבת: אז אם זה לא עולה – שישלם את ההפרש.

<מלכיאל רחמים: אני מאיגוד קופות הגמל.

<מלכיאל רחמים: מה זה משנה?

<מלכיאל רחמים: לאדם היתה יתרה - - -

חיים כץ: זה משנה, זה משנה.

חיים כץ: כמה זה עולה?

חיים כץ: כמה עולה כיסוי ביטוחי, באחוזים?

<מלכיאל רחמים: אני לא יודע בעל פה.

<מלכיאל רחמים: מה שחשוב – ברגע שזה מתחלק, המחיר עולה.

חיים כץ: כמה אחוז עולה הכיסוי הביטוחי?

חיים כץ: 2.5 זה עם אובדן כושר עבודה.

חיים כץ: אתה מדבר על מספרים שהם כלום.

<מלכיאל רחמים: אין קשר בין אובדן כושר עבודה למוות.

<מלכיאל רחמים: מה שאומר אסי מסינג הוא 100 אחוז נכון.

חיים כץ: אני לא חושב שזה כסף.

<מלכיאל רחמים: זה כסף, בטח שזה כסף.

חיים כץ: אתם, בקופות המבצעות – בואו תגידו לי כמה עולה הביטוח.

חיים כץ: אתה יודע להגיד?

<עידו רחמני: אני רואה חשבון ומומחה פנסיוני, עצמאי.

<עידו רחמני: אני אוכל להגיד משהו שקשור לביטוח הזה.

<עידו רחמני: באותה תקופה שכביכול יש סבסוד צולב על חשבון העמיתים, הרי בדרך כלל הוא משלם גם על זה שהוא עדיין נשוי, ומשלם על זה עמלה.

<עידו רחמני: בדרך כלל, קרנות הפנסיה, כאשר אדם מתרגש לא מתחשבנות אתו ולא מחזירות לו את העלות שהוא שילם.

<עידו רחמני: אז זה די לפעמים גם מקזז.

<עידו רחמני: אם כבר אתה מדבר על הסבסוד הצולב הזה אז תחזיר אחורה את הגלגל, תחזיר את מה שהוא שילם גם עבור אשתו.

חיים כץ: ואם הוא בפנסיה תקציבית?

<עידו רחמני: דיברתי על צוברת חדשה, עכשיו.

<אסי מסינג: אני אחזור – כל מה שמוצע כאן, בין אם מדובר בסכומים קטנים או סכומים גדולים - - -

חיים כץ: מדובר פה בסכומים מזעריים שהדיון פה לא שווה, עליהם.

<אסי מסינג: - - לקבוע הסדר.

<אסי מסינג: הרי ברירת המחדל היתה, אלמלא היינו קובעים כאן משהו שהכיסוי הביטוחי שלו היה יורד.

<אסי מסינג: מה שקבענו כאן זה לשמר את היקף הכיסוי הביטוחי עם העלות, שמתומחרת בהתאם, והעמית רשאי, כמובן, בכל רגע נתון, לשנות את היקף הכיסוי הביטוחי.

<אסי מסינג: נדמה לי שזה ההסדר המאוזן ביותר, הוא לא בא על חשבון אף אחד אחר.

חיים כץ: ואז פונים אליה ומבקשים להשלים - - -

<אסי מסינג: לא פונים אליה.

<אסי מסינג: ברירת המחדל זה שזה מנוכה במקור.

<אסי מסינג: אין צורך באינטראקציה.

<אסי מסינג: מודיעים לעמית על העניין הזה, והוא רשאי, כמובן, לשנות - - -

נע<נעה בן שבת: - - להתייחס לכיסוי הביטוחי שיישאר כפי שהיה.

<אסי מסינג: אם לא נתייחס – התוצאה תהיה שהכיסוי הביטוחי יירד.

<אסי מסינג: לכן אני מציע כן לייצר את ההסדר הזה, והעמית תמיד יוכל לבחור לשנות.

<אסי מסינג: הקופה תמסור לו הודעה בעניין הזה.

חיים כץ: העמית או בת הזוג?

<אסי מסינג: העמית.

<אסי מסינג: בת הזוג לא קשורה בכלל לסיפור הזה.

<אסי מסינג: היא לא מבוטחת.

<אסי מסינג: זה רק העמית.

חיים כץ: בסדר, אלה דברים שהם קליפות של גרעינים.

<נעה בן שבת: סעיף 9(ב) גם, התיקון המקביל לו, זאת אומרת – שהיינו צריכים לקרוא אותו קודם, זה בעמוד 14: "(ב)(1) לגבי עמית בקופת גמל שיש בה כיסוי ביטוחי לסיכוני מוות שעלותו מושפעת, בין השאר, מסכום היתרה הצבורה, לא יחול, כל עוד לא נמחקה ההערה, שינוי בכיסוי הביטוחי, ועלות הכיסוי הביטוחי תחושב בהתאם ליתרה הצבורה של העמית אילו הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר היה מועבר לחשבונו של בן הזוג במועד רישום ההערה, והכל אלא אם כן העמית ביקש, בהתאם להוראות הסדר החיסכון, לשנות את הכיסוי הביטוחי.

<נעה בן שבת: (2) הגוף המשלם ישלח הודעה לעמית בדבר השינוי בעלות הכיסוי הביטוחי כאמור בפסקה (1).

חיים כץ: הגוף המשלם לא ישלח.

חיים כץ: הבול יעלה לו יותר.

חיים כץ: לא ישחקו בזה.

<נעה בן שבת: אז אתם רוצים להוריד את זה?

חיים כץ: 45 יום הוא צריך להעביר את הכסף.

<אסי מסינג: מדובר על אחרי ההעברה, באופן קבוע, שהכיסוי הביטוחי - - - העיתוי הוא הוא כבר פחות חשוב, השאלה היא – שיהיה יידוע.

חיים כץ: בסדר, נאשר את הסעיפים האלה.

<נעה בן שבת: יש לנו עוד השלמה לזה: "ישלח הודעה לעמית בדבר שינוי בעלות הכיסוי הביטוחי כאמור בפסקה (1).

<נעה בן שבת: הממונה רשאי לקבוע הוראות לעניין אופן משלוח ההודעה ותוכנה".

<נעה בן שבת: בעמוד 16 יש לנו את סעיף 10 – שבו, בסעיף קטן (ג) ההוראה המשלימה – "(ג) חלו הוראו סעיף קטן (ב), ועלות הכיסוי הביטוחי מושפעת, בין השאר, מסכו היתרה הצבורה, יהיו זכאים שאיריו של העמית לפי הסדר החיסכון לקצבה בגובה מכפלת הקצבה שהשאירים זכאים לה לפי הסדר החיסכון ביחס שבין שני אלה: (1) ההפרש שבין התחייבויות קופת הגמל ובין הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר; בסעיף קטן זה, התחייבויות קופת הגמל" – הסכום המהוון של קצבאות השאירים שקופת הגמל צפויה לשלם לשאיריו של העמית, כפי שהונח לצורך חישוב עלות הכיסוי הביטוחי לסיכוני מוות ערב פטירת העמית; (2) התחייבויות קופת גמל.

<נעה בן שבת: "

<אסי מסינג: כאן אנחנו מדברים בהסדר שמתייחס למצב שבו יש פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני, והעמית נפטר בטרם פסק הדין נרשם, ובסיטואציה הזו אנחנו מחילים בכל זאת את פסק הדין, כפוף לכך שהחישוב של קצבאות השאירים של כלל הזכאים מביא בחשבון את העובדה שהסדר החיסכון מיועד לשלם לכולם ולכן מותאמים להם גם הקצבאות, בהתאם, לפי איזושהי מכפלה שקבענו כאן, ביחס בין ההתחייבויות של קופות הגמל לבין הסכום שמועבר.

<אסי מסינג: הוא מביא בחשבון את הסכום בסיכון.

חיים כץ: אנו מצביעים על סעיפים: 6(ה1) וסעיפים 9(ב) (1) ו-(2), וסעיף 10(ג).

חיים כץ: בעד – 1

חיים כץ: נמנעים –אין

חיים כץ: תודה, הסעיפים אושרו.

<נעה בן שבת: יש הגדרה של הסכום הנותר, הסכום הנותר – הגדרה מופיעה בעמוד 5, ואז היתה מחלוקת לגבי ההפחתה: "הסכום הנותר", בידי עמית או בידי גמלאי, במועד מסוים – אחד מאלה, לפי העניין: (1) לעניין העברה מתוך יתרה צבורה – היתרה הצבורה שהיתה נותרת בידי העמית באותו מועד לאחר ביצוע ההעברה כאמור; (2) לעניין העברה מתוך קצבת פרישה – סכום הקצבה שהיה נותר בידי הגמלאי באותו מועד, לאחר ביצוע ההעברה כאמור וההפחתה לפי סעיף 16(א); (3) לעניין העברה מתוך כספים שמושך עמית מקרן ותיקה או מקופת ביטוח ישנה קצבתית, שלא בדרך של קצבה – הסכום שהיה נותר בידי העמית באותו מועד, לאחר ביצוע העברה לבן זוגו לשעבר לפי סעיף 14(א)(2) או (3), לפי העניין; (4) לעניין משיכת כספים בידי בן זוג לשעבר מתוך סכום הוני בקופת ביטוח ישנה – הסכום ההוני שהיה משולם באותו מועד, לעמית לאחר ביצוע התשלום לבן זוגו לשעבר לפי סעיף 17;" אז על ההגדרה הזו אפשר להצביע.

חיים כץ: נצביע – מי בעד ההגדרה?

חיים כץ: בעד – 1

חיים כץ: נמנעים –אין

חיים כץ: ההגדרה התקבלה.

<נעה בן שבת: אז נשארו לנו כמה נושאים שעדיין אנחנו צריכים לחזור אליהם: הנושא של המיסוי, הנושא של השאירים, הנושא של הערכאות, והנושא של הוראות המעבר והתחילה.

חיים כץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.