ועדת המשנה לעסקים קטנים ובינוניים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 2, 2014-02-25 14:00

רוברט אילטוב: אני מבקש לפתוח את הישיבה השנייה של ועדת המשנה לעסקים קטנים ובינוניים.

רוברט אילטוב: התחלנו את הדיונים בכל הנושא שקשור לאשראי ומקורות האשראי ואנחנו כגוף מפקח על פעולות הממשלה גם רוצים לראות ולשמוע על מדיניות הממשלה ומוסדות הממשלה בנושא.

רוברט אילטוב: לאחר שנעבור על כל הנתונים ונראה את כל המצגות, נגבש את דרכי הפעולה של ועדת המשנה והכנסת בסוגיה זאת.

רוברט אילטוב: ביקשנו לדון ולראות את האפשרויות, האופציות והכלים שהמדינה והממשלה מפתחת כדי באמת לראות, לתמוך ולעזור לקדם את הנושא כך שלעסקים הקטנים תהיה היכולת לקבל את האשראים שמהווים את הדם שזורם בדרכי העסק כי בלי אשראים קשה מאוד לנהל את העסק.

רוברט אילטוב: לכן ביקשנו להציג את הנושאים כבר בדיון השני אותו אנחנו מקיימים היום.

רוברט אילטוב: מוטי ימין מרשות לניירות ערך יציג את ההמלצות והפתרונות של הרשות.

רוברט אילטוב: בבקשה.

<מוטי ימין: תודה רבה.

<מוטי ימין: אני אנצל את מספר הדקות שעומדות לרשותי כדי להציג לכם ממש בקצרה מודל ראשוני שרשות ניירות ערך מעוניינת לקדם על מנת לאפשר לעסקים קטנים להתממן בעקיפין דרך שוק ההון.

<מוטי ימין: המטרה היא להציג בתמציתיות קווי מתאר למודל שהרשות מעוניינת לקדם במטרה לאפשר לעסקים קטנים להתממן בעקיפין דרך שוק ההון ואני אציג את המסגרת הכללית של המודל ואגע בכמה היבטים שקשורים לחלק מהעקרונות שמונחים בבסיסו.

<מוטי ימין: בשקף הזה אתם יכולים למעשה לראות בתמונה מלמעלה חלק מתוך התכנית האסטרטגית הרב שנתית של רשות ניירות ערך כאשר הצד הימני בתוך השקף הזה מתאר יוזמות של הרשות שנועדו לפתח את שוק ההון, לשכל אותו ולהנגיש אותו לתחומי תעשייה וענפים שנכון להיום מתממנים בעיקר באמצעות המערכת הבנקאית או באמצעות הלוואות פרטיות מגופים מוסדיים או לחילופין באמצעות מימון מחוץ לארץ, כאשר האופציה של מימון דרך הבורסה כמעט ולא מוכרת בכל מה שאתם רואים בצד הימני של השקף הזה.

<מוטי ימין: מהבחינה הזאת אנחנו פועלים כדי לבחון את ההסרה של חסמים שיאפשרו לעשות מימון מוניציפאלי של עיריות בשוק המקומי, לממן פרויקטים של תשתיות, ליצור מודלים חדשניים של מימון לדיור בר השגה וכדומה.

<מוטי ימין: לצד העניין הזה של הכנסת תחומי תעשייה חדשים לבורסה יש לנו גם כוונה לפתח מוצרים פיננסיים חדשים.

<מוטי ימין: אני אזכיר רק אחד מהם מכיוון שהוא מתחבר לנושא המימון של העסקים הקטנים בעקיפין וזה נושא האיגוח שעליו אני לא ארחיב במצגת אבל ככל שזה יעניין, אני אשמח לדבר גם עליו.

<מוטי ימין: המשמעות היא של פרויקטים בתחום האיגוח שיאפשרו לבנקים למכור חלק מההלוואות שהם מעמידים ובדרך הזאת לשחרר להם הון חדש שיאפשר להם גם להעמיד מימון.

רוברט אילטוב: אם תוכל לפרט את המונחים, כי לא כל חברי הכנסת מצויים בנושאי כלכלה אבל נושא עסקים קטנים מאוד חשוב להם.

<מוטי ימין: בהחלט.

<מוטי ימין: הנקודה היחידה שאני אדבר עליה והיא מחוץ למצגת היא נושא האיגוח.

<מוטי ימין: איגוח, זה מודל שמאפשר לבנקים או לגופים עסקיים אחרים שמחזיקים נכסים שצפויים להניב תזרים מזומנים – אם נדבר בלשון פשוטה – בנקים שהעמידו הלוואות ללקוחות , משכנתא או הלוואות עסקיות, יכולים באמצעות מודל של איגוח למכור את תיק ההלוואות הזה לצדדים שלישיים, לקבל כסף כמכירה לכל דבר.

<מוטי ימין: זה מפנה להם הון חדש שיוכל לשמש אותם לצורך העמדת אשראי בהתאם לכללים של המפקח על הבנקים.

<מוטי ימין: בין היתר הנחת העבודה היא שזה גם יוכל לשחרר אשראי לעסקים קטנים באמצעות שימוש במודל הזה.

<רועי קציר: מה עמדת בנק ישראל לזה?

<מוטי ימין: בנק ישראל, למיטב ידיעתי, תומך במודל הזה של האיגוח.

<מוטי ימין: אנחנו חברים בצוות בין-משרדי - רשות ניירות ערך, בנק ישראל, משרד המשפטים, אגף שוק ההון ורשות המסים – שצפוי להמליץ בקרוב על שורה של צעדי חקיקה שיוכלו להכניס לישראל את השימוש בכלי הזה של האיגוח שהוא מאוד מקובל בעולם וכמעט לא נעשה בו שימוש בישראל.

<מוטי ימין: אחרי שהזכרתי את נושא האיגוח, כלי עקיף לתמוך בהגדלת אפיקי אשראי לעסקים הקטנים, אני רוצה להתמקד בכלי שאנחנו רואים אותו ככלי ישיר ומאובחן מכלים עקיפים וזה הרעיון של יצירת קרן סחירה שהתכלית שלה היא העמדת אשראי לעסקים קטנים באמצעות אימוץ של שני מודלים שקיימים נכון להיום בארצות הברית.

<מוטי ימין: אחד מהם נקרא ביזנס דיוולופמנט קומפני, הקרנות לפיתוח עסקים, והשני הוא ה-סמול ביזנס אינווסטמנט קומפני.

<מוטי ימין: המשותף לשני המכשירים הללו בארצות הברית הוא שהתכלית שלהם היא להעמיד אשראי לעסקים קטנים באמצעות שימוש בתמיכות ממשלתיות ובכפוף למספר עקרונות שאני אציג בהמשך במסגרת המבנה של המודל.

<מוטי ימין: אגב, ה-BBC – הביזנס דיוולופמנט קומפני – בארצות הברית מפוקח על ידי רשות ניירות ערך והכלי השני של ה-אינווסטמנט קומפני מפוקח על ידי הסוכנות לעסקים קטנים.

<מוטי ימין: ה-BBC הוא סחיר וה-SBIC הוא כלי שאינו סחיר אבל יש אפשרות לשלב בין שני הכלים הללו.

<מוטי ימין: כלומר, חברה בארצות הברית יכולה לקבל רישיון כפול, גם כ-BBC וגם כ-SBCI וליהנות ואפשר לומר יכולה למקסם את תמריצי המדינה שנועדו להגדיל את האשראי לעסקים הקטנים.

<מוטי ימין: בגדול המודל הוא מאוד פשוט.

<מוטי ימין: הרעיון הוא שמוקם גוף SPC ייעודי שמטרתו להעמיד אשראי לעסקים קטנים, הוא מגייס הון עצמי, אקוויטי, מהציבור, על ה-אקוויטי הוא מתמנף באמצעות שתי שכבות של חוב, שכבה אחת של חוב מקבלת ערבות ממשלתית כדי להוזיל את עלויות האשראי של המימון שאותו גוף מבקש להשיג, ושכבה נוספת של חוב שהוא לא מגובה בערבות ממשלתית.

<מוטי ימין: יש מגבלות בארצות הברית על היקף החוב ביחס אליו ניתן לקבל את ערבות המדינה אל מול ההון העצמי.

<מוטי ימין: היחס הוא של אחד לשתיים.

<מוטי ימין: כלומר, על כל שקל שהגוף הזה מביא מהבית כהון עצמי או שהוא מגייס מהציבור כהון עצמי, הוא רשאי לקחת הלוואה בשני שקלים נוספים בערבות מדינה ויש אפשרות גם לקחת עוד שקל נוסף של חוב ללא ערבות מדינה כך שמשקל אחד של הון עצמי אפשר בסופו של דבר להגיע לארבעה שקלים.

<מוטי ימין: הכול נכנס לתוך קרן סחירה למימון של עסקים קטנים ובינוניים ומעמידים אותו כאשראי לעסקים בהתאם לקריטריונים שנקבעים.

<מוטי ימין: מה היתרונות של הקרן הסחירה.

<מוטי ימין: אני חושב שהם ברורים.

<מוטי ימין: הרעיון הוא לייצר תחרות, לייצר אלטרנטיבה למערכת הבנקאית ולהפחית את עלויות האשראי.

<מוטי ימין: במקביל אנחנו רואים חשיבות לסחירות של הקרן הזאת בהיבטים של שקיפות, מאחר וקרן סחירה תהיה כפופה לכל הוראות הגילוי לפי חוק ניירות ערך ותקנות ניירות ערך.

<מוטי ימין: ניתן יהיה לעקוב באופן רציף אחר הדוחות הכספיים שלה, ניתן יהיה לראות להיכן הולכים הכספים, מה הרווחיות של הקרן הזאת ואם קורה אירוע חריג, יש גם חובות להגיש דיווחים מידיים.

<מוטי ימין: אם נרצה לעשות דריל דאון לתוך המבנה של הקרן, אבל צריך לזכור שזה רק ראשוני ואפשר להכניס בו התאמות, אני אזכיר כמה נקודות שלדעתי הן חשובות על מנת להבין את המודל הזה.

<מוטי ימין: אחד מהם הוא כמובן הנושא של הסחירות.

<מוטי ימין: היבט נוסף צריך לתת עליו את הדעת הוא האם זאת קרן שצפויה להתפרק אחרי פרק זמן מסוים, עשר שנים, 15 שנים וכדומה.

<מוטי ימין: בארצות הברית הקרנות האלה מתפרקות אחרי תקופה מסוימת, בארצות הברית אלה עשר שנים עם אפשרות להאריך את זה לתקופה של שנתיים אבל כמובן ניתן לחשוב גם על מודל של קרנות הן עבר גרין, כאלה שאינן מתפרקות לאחר תקופה מסוימת של פעילות.

<מוטי ימין: בנוסף חשוב שהיזמים של הקרן יהיו מושקעים מכיסם הפרטי בהון העצמי של הקרן כדי לצמצם את מה שאנחנו קוראים לו אמור לזארד, הסיכון המוסרי שיכול להיות להם אם הם ישתמשו רק בכספי אחרים על מנת להעמיד את האשראי לאותם עסקים קטנים.

<מוטי ימין: הם צריכים להיות חלק מהמשחק ולדעת שהם מסכנים את ההון הפרטי שלהם כאשר הם לוקחים על עצמם את ניהול הקרן של האשראי לעסקים הקטנים.

<מוטי ימין: יידרשו גם מספר התאמות בחוק החברות הישראלי כדי לאפשר לקרן הזאת לפעול, בין היתר נצטרך לאפשר ליזמים שלא הכניסו את מרבית ההון לחברה להמשיך ולשלוט בה בניגוד לכללים קיימים היום בחוק ניירות ערך ובחוק החברות שאומרים שכדי לשלוט אתה צריך להביא את רוב הכסף מהבית.

<מוטי ימין: הרעיון הוא להביא כסף בשיעור מינימלי מהבית אבל לקחת מימון בהיקפים הרבה יותר משמעותיים מהציבור הרחב ומהגופים המוסדיים ועדיין לשמר את יכולת השליטה והניהול בידי היזמים.

<מוטי ימין: נקודה נוספת שבעינינו היא חשובה מאוד כדי לייצר את התמריץ הרלוונטי להקמת הקרנות הללו מגיעה מתחום המיסוי.

<מוטי ימין: ההצעה שלנו היא לאמץ את המודל האמריקאי ולהפוך את הקרנות הללו, להסתכל עליהן כעל חברות שקופות לצורכי מס.

<מוטי ימין: זאת אומרת, הקרנות אינן משלמות מס על הרווחים שלהן והמס ישולם כאשר יחולקו הדיבידנדים לבעלי המניות.

<מוטי ימין: זה מודל שאנחנו מכירים אותו בארץ מעולם קרנות הנאמנות הסגורות ואנחנו ממליצים לאמץ אותו וליישם אותו גם על הקרנות להעמדת אשראי לעסקים קטנים.

<מוטי ימין: זה גם המודל האמריקאי בהקשר הזה.

<מוטי ימין: הקרנות הללו, על פי מדיניות ההשקעה שלהן, יצטרכו להתמקד בהלוואות לעסקים קטנים ובינוניים כאשר עיקר הפעילות שלהן היא בישראל אבל אפשר כמובן להחליט על מיקוד מסוג אחר.

<מוטי ימין: יצטרכו כמובן שיהיה פיזור ויהיו הוראות שיצמצמו את החשש מפני הפגיעה ביציבות של הקרן הזאת וכדומה.

<מוטי ימין: כמו שהזכרתי, על כל שקל הון עצמי ניתן לגייס שני שקלים בערבות מדינה ועוד שקל נוסף של חוב שהוא ללא ערבות.

<מוטי ימין: אגב, אנחנו רואים לנגד עינינו בגיוס בקרנות הללו סדר גודל של כחצי מיליארד שקלים ואם נכפיל את זה פי ארבע, זה אומר שהקרנות הללו בסופו של דבר יוכלו לנהל, כל קרן טיפוסית כזאת, כשני מיליארד שקלים אותם ניתן יהיה להעמיד כאשראי לעסקים הקטנים.

<מוטי ימין: אני לא אכנס לכל הפרטים.

<מוטי ימין: אני חושב שיהיה מיותר לצלול לתוכם.

<מוטי ימין: זה המודל אותו אנחנו מציעים.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: שאלות.

<אורן הרמבם: התאחדות התעשיינים.

<אורן הרמבם: רציתי לדעת האם חוץ מהשינוי בחוק החברות עליו דיברת נדרשים עוד שינויי רגולציה כדי לאפשר לקרנות כאלו לפעול.

<מוטי ימין: כן.

<מוטי ימין: יידרש שינוי בפקודת המסים כדי לייצר את השקיפות של החברות האלו לצורכי מס.

<מוטי ימין: מעבר לכך, יידרשו גם הסכמות, לא ברמת החקיקה אבל של גורמים רלוונטיים באוצר כמו החשב הכללי לצורך העמדת הערבויות.

<מוטי ימין: אני מניח שגם תהיה רלוונטיות לאגף שוק ההון מבחינת האפשרות של גופים מוסדיים להתממן ולמעשה לקחת חלק במימון העקיף.

<מוטי ימין: לא פירטתי את כל היבטי המודל אבל יש עוד ניואנסים שכמובן יצטרכו לתת עליהם את הדעת.

<אורן הרמבם: מי מבחינת

<אורן הרמבם: כם הוא קהל היעד?

<אורן הרמבם: חברות קטנות, בינוניות, איזשהו טווח של מחזורים?

<אורן הרמבם: אתה יכול לתת הערכה כזאת?

<מוטי ימין: אנחנו משאירים את זה פתוח לדיון.

<מוטי ימין: אני מניח כאשר המדינה, ככל שהיא תהיה מוכנה לתת את הערבויות כתמריץ לפיתוח של הקרן, גם תדע להגדיר מבחינת צורכי המשק להיכן נכון שהכספים האלה יגיעו.

<מוטי ימין: לנו כרשות ניירות ערך אין אינטרס בהגדרה כזאת או אחרת של מי ייחשב עסק קטן.

רוברט אילטוב: לפני שממשיכים בשאלות, יש כמה דברים שאני הייתי רוצה לדעת.

רוברט אילטוב: מה עמדת בנק ישראל והאוצר?

רוברט אילטוב: מה הם המכשולים העיקריים ומה לוח הזמנים?

רוברט אילטוב: אלה הם הדברים החשובים והקריטיים בנושא הזה.

<מוטי ימין: השאלות כמובן הן חשובות אבל אני לא יכול לדבר לא בשם בנק ישראל ולא בשם האוצר כדי לומר מה עמדתם בנוגע להצעה.

<מוטי ימין: בהתרשמות שלנו, כאשר המודל הזה הוצג לגורמים הרלוונטיים באוצר, ראינו שיש אוזן קשבת ויש נכונות לשמוע.

<מוטי ימין: כחלק מתכנית העבודה השנתית שלנו אנחנו מעוניינים לקדם הקמה של צוות עבודה בין-משרדי כדי לתפור את כל הקצוות הנדרשים על מנת שהמודל הזה יוכל לצאת אל הפועל.

<מוטי ימין: הזכרתי את החשיבות שאגף החשב הכללי יימצא בתוך העניין, אגף התקציבים, אגף שוק ההון, רשות המסים וכמובן גם בנק ישראל מזווית ההסתכלות שלו.

<מוטי ימין: אני מניח שאם הצוות יוקם בהתאם למתווה שאנחנו רוצים להציע, ניתן יהיה לייצר המלצות בתוך סדר גודל של ארבעה-חמישה חודשים מרגע הקמת הצוות.

<מוטי ימין: אנחנו בוודאי יכולים לדבר רק בשם עצמנו.

<מוטי ימין: מבחינתנו הנושא הזה מתועדף גבוה בתכנית העבודה של הרשות.

<מוטי ימין: השאיפה היא להקים את הצוות הבין-משרדי בחודש או בחודשיים הקרובים וההערכה שלנו היא שבתוך סדר גודל של ארבעה חודשים ניתן לייצב את המודל ולהתחיל להגיע לשלבי החקיקה.

רוברט אילטוב: משרד האוצר, עמדתכם.

<שי דותן: אני מרשות המסים.

<שי דותן: אני חושב שהצוות הבין-משרדי יבחן גם את היבטי המס.

<שי דותן: בשמחה.

רוברט אילטוב: נתחיל עם זה.

רוברט אילטוב: תוך ארבעה חודשים נקבל.

<מוטי ימין: תוך ארבעה חודשים ממועד הקמת צוות עבודה בין-משרדי.

חמד עמאר: מתי אמור לקום הצוות הזה?

<מוטי ימין: עדיין אין הסכמה על מועד המינוי.

<מוטי ימין: ככל שזה תלוי ברשות ניירות ערך – מחר בבוקר.

<מוטי ימין: זה תלוי במשרדי ממשלה נוספים שיש להם נגיעה למודל הזה.

רוברט אילטוב: אני כבר אומר לכם עכשיו שאם אנחנו נראה שיש בלמים, אנחנו ניזום הצעת חוק פרטית כדי לקדם את הדבר הזה.

רוברט אילטוב: אנחנו לא מתכוונים לחכות לעוד דיון ועוד דיון ועוד ישיבה בעוד שנה עד שהדבר הזה יקום.

רוברט אילטוב: זה צריך להיות מאוד אופרטיבי כי אם זה לא יהיה אופרטיבי, אנחנו נזרז את זה מכיוון הכנסת.

רוברט אילטוב: אני אומר את הדברים באופן חד משמעי.

<רובי נתנזון: אני יועץ כלכלי של לה"ב, ארגון העצמאים בישראל.

<רובי נתנזון: הקשבתי למודל ונראה לי שהמודל הזה הוא וין-וין סיטיואיישן ולכן למה שהאוצר יתנגד?

<רובי נתנזון: אין בו עלות.

<מוטי ימין: אני יכול לחשוב על כמה סיבות.

רוברט אילטוב: נחיה ונראה.

<רובי נתנזון: המודל מתאים מאוד לסוג מסוים של עסקים קטנים או בינוניים או עצמאים.

<רובי נתנזון: זה אומר שמי שאין לו את ההון העצמי – ואלה באמת זקוקים היום לפתרונות אשראי, העסק הקטן, הזעיר, הקטן ביותר – לא מתאים למודל הזה, או אולי אני טועה?

<רובי נתנזון: מה הקריטריונים להנגשה למשאבים האלה בקרן הזאת?

<רובי נתנזון: זאת אומרת, זה יכול להיות פתרון אבל לפלח מאוד מסוים בתוך השוק.

<מוטי ימין: שאלו אותי קודם מי הוא עסק קטן לצורך המודל ואמרתי שהעניין הזה עדיין לא סגור והוא פתוח לדיון מול המשרדים הרלוונטיים.

<מוטי ימין: אני נוטה לחשוב שהעסקים הקטנים שיהיו קהל היעד של קרנות מהסוג הזה, הם לא הקטנים מאוד שזקוקים לאשראי בהיקפים של עשרות או מאות אלפי שקלים אלא סדרי גודל של מיליונים ומעלה אבל הנושא הזה כמובן עוד פתוח לדיונים ואנחנו לא יודעים מה יהיו המלצות הצוות הבין-משרדי שיקום בהקשר הזה.

<מוטי ימין: הדרישה של הון עצמי היא לא חלק מתנאי העמדת האשראי.

<אורי בארי: לשכת רואי חשבון.

<אורי בארי: אני חושב שאחד הפרמטרים העיקריים הוא להגדיר את הקריטריונים למתן האשראי כי ברגע שנותנים אשראי לאותם גופים שבלאו הכי יכולים לקבל היום את האשראי במסגרת הלוואות בערבות מדינה ובתרחישים אחרים, לא פתרנו את הבעיה של כל כך הרבה עסקים שנדחים ממקומות אחרים.

<אורי בארי: לפי המודל העסקי שאני קולט שיש לתהליך הזה, התהליך הזה יימנע מלתת אשראי לאותם גופים שזקוקים אבל הם לא במסלול האוטוסטרדה של מתן אשראי על פי קריטריונים בנקאיים כי זה מה שהולך להיות, אם אני מבין נכון בתרחיש הזה.

<מוטי ימין: לא בהכרח.

<אורי בארי: אתה בעצמך אומר שאתה רוצה שהבעלים יהיו גם הם מושקעים כדי להבטיח שיהיה ניהול כלכלי עסקי, זה מעמיד בספק את האינטרס של המערכת הזאת לתת אשראי לגופים שהם לא באוטוסטרדה הרגילה של האשראי, מסלול הלוואות בערבות מדינה וכולי.

<אורי בארי: לדעתי להם צריך לתת פתרון, לגופים האלה.

<טל רביב: משרד האוצר.

<טל רביב: ביקשת התייחסותנו.

<טל רביב: אנחנו רואים את המהלך הזה בחיוב.

<טל רביב: אנחנו נהיה חברים בצוות שעתיד לקום.

<טל רביב: במענה לשאלה לגבי ההגדרה, איזה סוג עסקים יוכלו לקבל הלוואות במוצר הזה, באמת נצטרך לתת על זה את הדעת כמו גם בכל מיני דברים שונים שיצטרכו להיות מסוכמים באותו צוות שיוקם.

<טל רביב: בסופו של דבר מדובר במוצר יחסית מורכב שדורש גם שינויים רגולטוריים כמו שמוטי אמר, כך שיש עוד הרבה עבודה לעשות.

<טל רביב: כאמור, אנחנו בהחלט רואים את זה בחיוב ויש מוכנות עקרונות להשתתפות המדינה בהגנה על המשקיעים, כמו שמוטי הציג.

<ברוך שניר: התאחדות המלאכה והתעשייה.

<ברוך שניר: אני רוצה לציין נקודה מנקודת המבט של בעל העסק או העסק הקטן.

<ברוך שניר: הרי בסיכומו של דבר בתוצר הסופי לדעתי צריך להיות איזשהו בידול בין הקרן הזו שתפעל לבין הקרן בערבות מדינה שקיימת.

רוברט אילטוב: זאת לא תהיה קרן אלא קרנות.

רוברט אילטוב: אין כאן הגדרה לגוף אחד ספציפי.

<ברוך שניר: אני מתכוון לומר שמבחינת בעל העסק, הראייה וההתייחסות היא לשני קרנות ציבוריות ואז הציפייה שלו, לפחות מבחינת הנושא של נשיאה בסיכון, שתהיה בדרגה יותר גבוהה כדי שהקרן הזאת תהיה יותר דינמית ויותר אפקטיבית.

<ברוך שניר: זאת נקודה שצריך באיזשהו מקום לחשוב איך הופכים את הקרן הזאת מבחינת הנושא של נשיאה בסיכון, דירוגי אשראי וכל ההיבט הזה למשהו שהוא כלי יותר דינמי ואפקטיבי בהשוואה למציאות היום.

רוברט אילטוב: אני מציע שהוועדה שתקום, הוועדה הבין-משרדית, תשמע את הארגונים היציגים ואת המומחים ותראה גם מה קורה במקומות אחרים כדי לראות את התמונה הכללית.

רוברט אילטוב: אין לי ספק שהנושא הוא מורכב ורב כיווני שצריך לבחון הרבה מאוד נושאים.

רוברט אילטוב: באמת חשוב שתשמעו כמה שיותר אנשים כדי להגיע למסקנות טובות יותר.

<רות פלאטו שנער: שלום לכולם.

<רות פלאטו שנער: אני פרופסור רות פלאטו שנער, ראש המרכז לדיני בנקאות במכללה האקדמית נתניה.

<רות פלאטו שנער: תחומי ההתמחות שלי הם בנקאות, רגולציה פיננסית ובמסגרת זאת אני עסקתי גם בבחינת מודלים של בנקים ובנקאות ברחבי העולם.

<רות פלאטו שנער: אני מבינה שהתבקשתי היום לבוא ולדבר קצת על הנושא של אגודות אשראי ובנקים קואופרטיביים ואיך הם יכולים באמת לסייע לפתור את מצוקת האשראי של העסקים הקטנים.

רוברט אילטוב: גם בנק אופרטיבי שהולך לקום.

<רות פלאטו שנער: אני בהחלט מכירה את היוזמה הזאת של אופק.

<רות פלאטו שנער: בעבר גם נתתי להם ייעוץ ואני יודעת מה קורה בארץ.

<רות פלאטו שנער: האמת היא שאם יש גוף בנקאי שמתאים לתת אשראי לעסקים הקטנים, אני חושבת שהוא קודם כל בנק קואופרטיבי או אגודת אשראי שבהגדרה שלהם מיועדים לתת אשראי ליחידים, למשקי בית ולעסקים קטנים.

<רות פלאטו שנער: אנחנו מדברים למעשה על איזשהו גוף קואופרטיבי שהוא בכלל לא למטרת רווח.

<רות פלאטו שנער: הלקוחות של הבנק הזה הם בעצם החברים שבו, הם הבעלים שלו וכל מי שמעוניין להצטרף לבנק הזה - יחידים, משקי בית ועסקים קטנים – מוזמנים לרכוש מניית חברות בבנק הזה ומאותו רגע הם הופכים להיות גם בעלים של הבנק וגם לקוחות שלו.

<רות פלאטו שנער: אחד הדברים שמאפיינים בנקים קואופרטיביים ואגודות אשראי בכל רחבי העולם, זאת העובדה שהם יכולים להציע שירותים בנקאיים בסיסיים בתנאים מאוד מאוד מוזלים ללקוחות, לחברים שלהם.

<רות פלאטו שנער: אנחנו מדברים על מעט מאוד עמלות בתעריפים נמוכים, אנחנו מדברים על אשראי בריביות יחסית נמוכות ואנחנו רואים ברחבי העולם שהדברים האלה אכן מתקיימים בפועל.

<רות פלאטו שנער: איך למעשה אגודת אשראי כזאת, שהיא בעצם בנק, איך היא יכולה להבדיל מהבנקים הגדולים והרגילים להבטיח תנאים יותר טובים ללקוחות ולעסקים הקטנים.

<רות פלאטו שנער: מכיוון שאנחנו מדברים על בנק שנמצא בבעלות החברים שלו, אין לנו כאן תופעה של בעלי מניות או בעלי שליטה שרוצים למשוך דיבידנדים ומרוקנים את הבנק.

<רות פלאטו שנער: אין לנו תופעה של שכר בכירים מנופח כמו שאנחנו רואים עכשיו בבנקים ובמוסדות פיננסיים אחרים.

<רות פלאטו שנער: בנקים קואופרטיביים עובדים בדרך כלל תוך יעילות תפעולית מאוד גבוהה ובשנים האחרונות עוברים יותר ויותר לאינטרנט וכל הרעיון הוא באמת שהרווחים שנצברים בקופה של הבנק הזה, לא משרתים את בעלי המניות, לא משרתים בעלי שליטה אלא הם משמשים כדי לחזק את בסיס ההון של הבנק או כדי לשפר את השירותים שהם מעניקים ללקוחות שהם כאמור החברים והחברים לצורך העניין הם משקי בית, יחידים והעסקים הקטנים.

<רות פלאטו שנער: מה שעוד מאפיין את הבנקים הקואופרטיבים ואגודות האשראי ברחבי העולם זה קודם כל מנגנון דמוקרטי.

<רות פלאטו שנער: אנחנו מדברים כאן בפירוש על מנגנון דמוקרטי, על שקיפות, על שיתוף פעולה.

<רות פלאטו שנער: מתקיימת אסיפה כללית של החברים, של הלקוחות בבנק הזה, והם מקבלים את ההחלטות ברמה הבסיסית, את ההחלטות העקרוניות, אבל מכיוון שאנחנו מדברים בסופו של דבר על בנק, מובן שההחלטות המקצועיות מתקבלות בידי הדרג המקצועי שהוא דירקטוריון או איזשהו ועד מנהל ושוב, מכיוון שמדובר על בנק, הכול נעשה בפיקוח מאוד מאוד צמוד של המפקח על הבנקים.

<רות פלאטו שנער: זה כמובן אמור להרגיע.

רוברט אילטוב: שאלת הבהרה שכבר שאלתי אותה.

רוברט אילטוב: איך בעצם נבנה הדירקטוריון?

רוברט אילטוב: נניח שיש לך עשרות אלפי חברים שהם הבעלים, איך את מנהלת את הקבוצה הזאת?

רוברט אילטוב: איך את קובעת מי דירקטור ומי לא?

רוברט אילטוב: כל אחד מתוך 10,000 אנשים רוצה להיות דירקטור.

<רות פלאטו שנער: הלוואי שכולם היו רוצים להיות דירקטורים.

<רות פלאטו שנער: הרבה פעמים אנחנו רואים מגמה הפוכה ורואים אדישות.

<רות פלאטו שנער: למעשה מבחינת הממשל התאגידי, כמו בכל קואופרטיב יש לנו את האסיפה של החברים, הם מוזמנים, הם אמורים לבחור את הוועד המנהל, את הדירקטוריון, אבל שוב, בגלל שלא מדובר כאן על קואופרטיב רגיל אלא בכל זאת על בנק שדורש פיקוח מאוד מאוד צמוד, אין ספק שהנהלה של בנק כזה, הדירקטוריון או הוועד המנהל שלו, צריכים לקבל את האישור של המפקח על הבנקים והדבר נעשה תוך כדי רגולציה מאוד מאוד הדוקה שבאה להבטיח את השירותים שמקבלים החברים ואת הפיקדונות שהם אמורים להפקיד בבנק.

<רות פלאטו שנער: עוד נקודה חשובה.

<רות פלאטו שנער: הבנק הקואופרטיבי הזה אמור לתת שירותים מאוד בסיסיים.

<רות פלאטו שנער: הוא אמור לאפשר פתיחת חשבונות עובר ושב, לתת אשראים – שוב הנושא בו אנחנו מדברים עתה – לעסקים הקטנים ואמור גם לקבל פיקדונות מהלקוחות ולהציע להם ריבית הרבה יותר גבוהה מהריבית שהבנקים היום מאפשרים להם.

<רות פלאטו שנער: איך הדבר הזה מתאפשר.

<רות פלאטו שנער: הבנק הקואופרטיבי לא בונה על שולי רווח גבוהים.

<רות פלאטו שנער: המטרה שלו בסופו של דבר היא לשרת את החברים שלו, לשרת את הלקוחות שלו ולכן כשלא מעוניינים בשולי רווח יותר מדי גבוהים, אפשר את התנאים הטובים האלה ואת ההטבות לגלגל בחזרה לציבור.

<רות פלאטו שנער: אנשים שואלים אותי כי הם לא כל כך מכירים את המודל של הבנק הקואופרטיבי אבל מסתבר שבנקים קואופרטיביים ואגודות אשראי, זה מודל מאוד מאוד נפוץ ברחבי העולם.

<רות פלאטו שנער: קראתי כל מיני סטטיסטיקות לפיהן בארצות הברית ובקנדה למעלה מארבעים אחוזים מהפעילות הבנקאית נעשית בידי כל מיני מוסדות קואופרטיביים כאלה.

<רות פלאטו שנער: יש להם גם ארגוני על שבודקים ומבקרים אותם.

<רות פלאטו שנער: עוד נקודה מאוד מעניינת.

<רות פלאטו שנער: במשבר הפיננסי האחרון, עת ראינו בנקים קורסים, הגדולים ביותר נפלו וקרסו, שוב יש מחקרים סטטיסטיים לפיהם החל משנת 2007, ואפילו עד 2011, דווקא הבנקים הקואופרטיביים, כנראה בגלל שהם מתנהלים בצורה הרבה יותר קונסרבטיבית, שרדו יפה מאוד את המשברים הפיננסיים והחל משנת 2011 אנחנו רואים שוב מגמה של גידול בהלוואות, בפיקדונות ובפעילות שהם מנהלים מול הציבור.

<רות פלאטו שנער: זה בגדול המודל.

<רות פלאטו שנער: המודל הזה לא זר למדינת ישראל.

<רות פלאטו שנער: בתקופת קום המדינה היו למעלה ממאה אגודות אשראי שהיו פעילות ובין השאר נתנו אשראי גם לעסקים קטנים אבל ב-1954, עת בנק ישראל קם, הוא הפסיק לתת רישיונות לאגודות אשראי חדשות, התנאים המוניטריים באותה תקופה השתנו וכתוצאה מכך הרבה מאוד אגודות אשראי פשוט לא יכלו לשרוד ולאט לאט נעלמו או התמזגו לתוך בנקים קיימים.

<רות פלאטו שנער: אחת האגודות שמוכרת יותר בארץ היא כמובן בנק מסד שבשעתו הסתדרות המורים השקיעה את ההון הראשוני, מורים שהיו מעוניינים הצטרפו וקנו מניה ובמשך שנים רבות זה היה בנק מאוד מאוד מצליח עד שב-1977 בסופו של דבר הוא נקנה על ידי בנק הפועלים והיום הוא התגלגל והוא שייך לבנק לאומי.

<רות פלאטו שנער: העובדה שבעבר היו אגודות אשראי ורובן לא שרדו עד היום, לא צריכה להרתיע אותנו כי אני מבקשת להדגיש שהדבר קרה על רקע התנאים הכלכליים והמוניטריים של שנות ה-50.

<רות פלאטו שנער: אני חושבת שהיום, דווקא בגלל שמדברים על תחרות, דווקא בגלל ששוק הבנקאות ריכוזי, דווקא בגלל שאנחנו רוצים להכניס שחקנים חדשים לתחום ושחקנים שיוכלו באמת להועיל לעסקים הקטנים, אין לי ספק שהמודל של הבנק הקואופרטיבי – ושוב, הלגיטימיות שלו היא השירותים שהוא נותן למשקי בית ולעסקים קטנים – מהווה פתרון שחייבים לשקול אותו בצורה רצינית ביותר ואני שמחה לראות שיש בישראל גוף שלקח את היוזמה הזאת ומוכן להרים אותה.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: אני מכריז על רבע שעה הפסקה שלאחריה נמשיך עם הבנק הקואופרטיבי.

רוברט אילטוב: אני מחדש את הישיבה.

<צפי הדר ריכטר: צהרים טובים.

<צפי הדר ריכטר: אני עורכת דין צפי הדר ריכטר ואני היועצת המשפטית של אופק.

<צפי הדר ריכטר: אופק היא אגודה שיתופית שמקימה את הבנק הקואופרטיבי הישראלי.

<צפי הדר ריכטר: לגבי השקף הראשון אני לא צריכה להכביר מלים.

<צפי הדר ריכטר: זאת רק תמונה מאוד חזקה שאני בטוחה שכל הנוכחים מכירים אותה.

<צפי הדר ריכטר: אלה נתוני בנק ישראל לגבי ענף הבנקאות בישראל, ענף מאוד ריכוזי כאשר 95 אחוזים ואף יותר מכך בידי חמש קבוצות הבנקים הגדולות.

<צפי הדר ריכטר: המצב הזה – לא אני אומרת אלא כתוב בדוח טרכטנברג ובכל העיתונים – יוצר גם מצוקת אשראי גדולה וגם מצוקת מחירים גדולה עקב היעדר התחרותיות.

<צפי הדר ריכטר: ועדת טרכטנברג מינתה ועדה בראשות המפקח על הבנקים מר דודו זקן כדי להציע צעדים מעודדי תחרות בענף הבנקאות הישראלי ויש כאן המלצה שמובאת כלשונה מתוך הדוח של המפקח על הבנקים.

<צפי הדר ריכטר: זה כדי להראות שהקמת הבנק הקואופרטיבי, זאת לא איזושהי יוזמה של אנשים שקמו בבוקר וזה נראה להם כדבר כדאי.

רוברט אילטוב: לצורך המחשה.

רוברט אילטוב: את כתבת כאן בנקים אחרים, חמישה אחוזים.

רוברט אילטוב: מי אלה הבנקים האחרים?

<צפי הדר ריכטר: יש נציגות של בנק דקסלה.

<צפי הדר ריכטר: נדמה לי, אם אני לא טועה, שבנק יהב הוא בנק עצמאי.

<קריאה: יש בנק איגוד שהוא בנק עצמאי.

<צפי הדר ריכטר: בנק ירושלים.

<קריאה: בנק יהב הוא בשליטת בנק המזרחי.

<רות פלאטו שנער: בנקים שהם לא בחמש הקבוצות הבנקאיות.

<צפי הדר ריכטר: מספר מועט של בנקים קטנים.

<צפי הדר ריכטר: אני חוזרת לדוח ועדת זקן.

<צפי הדר ריכטר: זאת אחת ההמלצות שלה וההמלצה הזאת היא מאוד חדה, ברורה וחד משמעית.

<צפי הדר ריכטר: המפקח על הבנקים כותב שהוא רואה ביוזמה להקמת אגודת אשראי יוזמה חברתית ברוכה שעשויה להרחיב את היצע האשראי במשק ולתרום לתחרותיות.

<צפי הדר ריכטר: הוא קרא בדוח שלו להקים אגודת אשראי.

<צפי הדר ריכטר: דרך אגב, אגודת אשראי היא סוג של בנק קואופרטיבי.

<צפי הדר ריכטר: יש מקומות בעולם שמודל הבנקאות הזה נקרא אגודת אשראי ויש מקומות בהם אנחנו רואים את המונח בנק קואופרטיבי שהוא מונח אחר לאותו מודל בנקאי שתכף נדבר עליו אבל פרופסור שנער דיברה עליו קודם.

<צפי הדר ריכטר: הפיקוח על הבנקים מתחייב ללוות יזמים שיפנו אליו בעניין זה בנושא של התאמת רגולציה ובמתן הערכה מתאימה.

<צפי הדר ריכטר: אכן אנחנו קמנו על רקע ההמלצה הזאת, על רקע הריכוזיות והמלצה להקים בנק קואופרטיבי ישראלי.

<צפי הדר ריכטר: המפקח על הבנקים עומד מאחורי ההכרזה הזאת שלו ואכן הוא הקים צוות בפיקוח על הבנקים שעובד על כתיבת הרגולציה להקמת בנק קואופרטיבי ישראלי, רגולציה שאמורה להתפרסם בחודשים הקרובים?

רוברט אילטוב: זה מחייב חקיקה או שמספיקה מסגרת החלטות המפקח על הבנקים?

<צפי הדר ריכטר: בשלב ראשון הוא יפרסם את המתווה, מה שהוא קורא צ'רטר, להקמת הבנק הקואופרטיבי.

<צפי הדר ריכטר: בשלב השני יידרשו גם תיקוני חקיקה מסוימים משום שמדובר באגודה שיתופית ופקודת האגודות השיתופיות היא משנת 1933 ויש צורך בתיקוני חקיקה מסוימים.

<צפי הדר ריכטר: הפתרון שלנו, וכמו שראינו גם של המפקח של הבנקים, הוא בנק קואופרטיבי.

<צפי הדר ריכטר: פרופסור שנער דיברה על כך ולכן אני אעבור בקצרה.

<צפי הדר ריכטר: מה זה בנק קואופרטיבי או איגוד אשראי.

<צפי הדר ריכטר: קודם כל, זה בנק לכל דבר, מוסד פיננסי שמציע סל מוצרים לחברים שלו, פיקדונות, אשראי, מט"ח, כרטיסי אשראי.

<צפי הדר ריכטר: בעיקרון הוא מציע את כל המוצרים שאנשים צריכים.

<צפי הדר ריכטר: הבנק הזה מיועד על פי הגדרת המפקח על הבנקים ליחידים, למשקי בית, כלומר למשפחות ולעסקים קטנים שכיום מוגדרים לפי החלטת ממשלה עד 25 מיליון שקלים מחזור שנתי.

<צפי הדר ריכטר: זה הייעוד שנתן לנו המפקח על הבנקים ולשם אנחנו מיועדים.

<צפי הדר ריכטר: לכן אנחנו חושבים שהדיון הזה הוא כל כך רלוונטי.

<צפי הדר ריכטר: כאמור, זה בנק לכל דבר.

<צפי הדר ריכטר: זה בנק שגם יהיה מפוקח על המפקח על הבנקים, עם דרישות של הלימות הון ואנחנו נעמוד בדרישות שיפרסם המפקח על הבנקים, נזילות, ממשל תאגידי כולי.

<צפי הדר ריכטר: בנק מפוקח לכל דבר.

<צפי הדר ריכטר: ההבדל בין בנק קואופרטיבי לבנק רגיל הוא במודל הבעלות.

<צפי הדר ריכטר: בבנק קואופרטיבי אין בעל שליטה, אין את אותו בעל הון שמשקיע את ההון העצמי של הבנק ולאחר מכן רוצה מטבע הדברים לראות תשואה על ההשקעה שלו.

<צפי הדר ריכטר: יעדי התשואה של הבנק, אנחנו יודעים שהם נעים בין עשרה לחמישה עשר אחוז מדי שנה והרווח הזה צריך לבוא ממקום כלשהו והוא בא לידי ביטוי במחירים הבנקאיים, בעמלות ובעיקר בריביות.

<צפי הדר ריכטר: בבנק קואופרטיבי אין את בעל השליטה.

<צפי הדר ריכטר: זאת אומרת, הלקוחות הם הבעלים.

<צפי הדר ריכטר: כל אדם יכול לקנות מניית חברות אחת בלבד וקיבלנו החלטה תקדימית מרשות ניירות ערך שמניית החברות באופק איננה נייר ערך אלא היא מניית חברות בלבד.

רוברט אילטוב: זה בעצם הקונספט לבנק קואופרטיבי ולאו דווקא קונספט לבנק ספציפי שלכם.

רוברט אילטוב: כלומר, במידה ויקומו עוד קבוצות שירצו להקים בנק קואופרטיבי, גם המניה שלהן תיחשב לאותו צורך בפטור.

<צפי הדר ריכטר: אני מאמינה שכן.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו רואים את עצמנו כפורצי דרך.

רוברט אילטוב: נציג ניירות ערך, האם אני טועה?

<מוטי ימין: מה הייתה השאלה?

<צפי הדר ריכטר: האם כל בנק קואופרטיבי שיקום יזכה לאותה החלטה שקיבלנו אנחנו בהיבט של פטור מתשקיף?

<מוטי ימין: התשובה מאוד תלויה במבנה החברות בבנק הקואופרטיבי.

רוברט אילטוב: כל עוד המבנה הוא אותו מבנה.

<מוטי ימין: לרבות סכום ההשתתפות של כל חבר וחבר, התנאים לפדיון החברות, אני מניח שהכול יוצר במצגת.

<מוטי ימין: צריך לומר התשובה ניתנה בהתאם לנסיבות של אופק והיא לא בהכרח תהיה רוחבית לכל בנק חברתי שיוקם.

רוברט אילטוב: אני כבר אומר לך שזה בעייתי מאוד וזה בגיץ מאוד.

רוברט אילטוב: לכן הייתי רוצה שאתם תבנו איזשהו מבנה שיהיה מבנה כללי לכל מי שירצה להקים בנק קואופרטיבי ולא לקבוצה אחת.

<מוטי ימין: מאוד בעייתי לרשות ניירות ערך לאפיין את המבנה העסקי של כל מיזם שיכול לקום במודל של בנקים חברתיים.

רוברט אילטוב: אתה תבנה מודל אחד לבנק קואופרטיבי וכולם יעבדו לפי אותו מודל.

<מוטי ימין: יוצאות הנחיות המפקח של הבנקים.

<מוטי ימין: אנחנו כרשות ניירות ערך מגיבים לאחת הפינות שעשויות לאפיין את הפעילות של הבנק החברתי.

רוברט אילטוב: נמצא כאן נציג בנק ישראל?

<עמי ברנע: כן.

<עמי ברנע: אני לא נציג בנק ישראל אלא אני מבנק ישראל.

רוברט אילטוב: מה עמדתכם בסוגיה הזאת?

רוברט אילטוב: זה אמור להיות מאוד ברור לכל קבוצה שתרצה להקים בנק קואופרטיבי.

רוברט אילטוב: התנאים והכללים צריכים להיות ברורים.

רוברט אילטוב: זה לא שלכל קבוצה יהיה מבנה חדש ופטורים משלו.

רוברט אילטוב: זה בטח לא יהיה מקובל על המערכת.

<עמי ברנע: לשאלה שאתה שואל אין לי תשובה לגבי העמדה של הפיקוח על הבנקים אבל אני חושב שזאת שאלה מאוד טובה.

<עמי ברנע: אתם פונים לקהלי יעדים שהיום לא מקבלים אשראי מכל מיני סיבות ומה שאתם צריכים – גם ההצעה של רשות ניירות ערך וגם ההצעה שלכם – אתם צריכים לשכנע אותנו שבמבנה החדש שאתם מציעים ייעלמו המכשולים האלה בגללם עסקים קטנים לא מקבלים אשראי.

<עמי ברנע: אתם בכלל לא מדברים על סיכונים, על ניהול סיכונים והפיקוח על ניהול הסיכונים.

<עמי ברנע: אני חושב שכאן יש איזו חולשה אבל יכול להיות שפשוט אני לא יודע את כל העובדות.

<צפי הדר ריכטר: אני חושבת שהשאלה טובה אבל זה מאוד מקדים את המאוחר.

<צפי הדר ריכטר: עוד לא הצגתי את היוזמה.

רוברט אילטוב: זאת סוגיה מאוד עקרונית שאני מבקש לקבל עליה תשובות.

רוברט אילטוב: אני בטח לא רוצה שיהיה מישהו שיקבל תנאים מסוימים ומישהו שיקבל תנאים אחרים.

רוברט אילטוב: כמו שאתם רוצים להקים בנק שהוא פתוח לציבור, הוא חשוף, הוא שקוף, גם הכללים להקמת אותו בנק צריכים להיות פתוחים, שקופים וברורים.

רוברט אילטוב: בטח זה צריך להיות פתוח לכלל הציבור ההתאגדות הזאת צריכה להיות נגישה לקבוצות נוספות אחרות.

רוברט אילטוב: אנחנו לא נוכל לקבל שיש כלל ויש יוצא מן הכלל כאשר בעצם היוצא מן הכלל הוא הכלל.

רוברט אילטוב: זה בטח לא יכול להיות מקובל עלינו כמחוקקים.

רוברט אילטוב: לכן הסוגיה הזאת, אני רוצה שתמצאו לה פתרונות כבר בשלבים הראשונים.

רוברט אילטוב: אני כבר לא מדבר על סיכונים ובטח באותה קבוצה אותה תקימו בנק ישראל יהיה שותף להחלטות ויעלה את הסוגיות של סיכונים של אותו אשראי, שזה לא פחות חשוב.

רוברט אילטוב: אני בטח לא ארצה שתתנו אשראי על ימין ועל שמאל לגופים שלא יוכלו להחזיר אותו כי בסוף הציבור יצטרך לשלם אותו.

רוברט אילטוב: לכן צריכים להיות כללים מאוד ברורים ואני חושב שבסוגיה הזאת אני מבקש מכם - מכל הגורמים הממשלתיים שעוסקים בנושא - לבחון אותה כבר עתה.

רוברט אילטוב: אני מבקש לבחון את הכללים בצורה מאוד ברורה ולעשות את זה נגיש לכלל הציבור, כך שלא יהיה מישהו שכאילו מקבל איזושהי הטבה.

רוברט אילטוב: אנחנו בטח לא מחפשים זאת.

<צפי הדר ריכטר: אני בהחלט מסכימה אתך.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו רואים את עצמנו כפורצי דרך עבור אחרים.

רוברט אילטוב: בטוח שנגיע לבית המשפט העליון וזה לא יקרה.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו עבדנו מול רשות ניירות ערך.

<צפי הדר ריכטר: דרך אגב, אנחנו הגשנו טיוטת תשקיף ועברנו תהליך מאוד ארוך שלקח תשעה חודשים עד שהגענו להחלטה שקיבלנו והם שקלו בפירוש השלכות רוחב.

<צפי הדר ריכטר: זאת אומרת, הם כן ראו לנגד עיניהם יוזמות כמו היוזמה שלנו - סליחה שאני מדברת בשמכם אבל אני פשוט יודעת כי עברתי את התהליך – שיבואו מחר ואם הם יעמדו בכל הקריטריונים, הם יקבלו בדיוק את אותה החלטה כפי שהתקבלה לגבינו.

<צפי הדר ריכטר: יחד עם זאת, נכון שצריך ליצור ודאות גם מעבר לכך וצריך ליצור ודאות רגולטורית שלא באה באמצעות החלטה תגובתית.

<צפי הדר ריכטר: אני חושבת שהמפתח בהקשר הזה אצל המפקח על הבנקים והוא גם יודע את זה.

<צפי הדר ריכטר: זאת בהחלט נקודה שהיא נקודה נכונה.

<צפי הדר ריכטר: לעניין ניהול סיכונים.

<צפי הדר ריכטר: עצם זה שמקימים אותנו לעבוד ומייעדים אותנו לעבוד עם יחידים ועם עסקים קטנים לא אומר שאנחנו ניתן אשראי לכל דיכפין ובלי ניהול סיכונים.

<צפי הדר ריכטר: כמובן לא זאת הכוונה.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו בנק שצריך להיות בנק בר קיימא לאורך שנים ומי שייתן אשראי לא אחראי, לא ישרוד.

<צפי הדר ריכטר: המפקח על הבנקים גם לא ייתן את הדבר הזה, להפך, פרופסור שנער ציינה שהבנקים האלה הם מאוד שמרנים יחסית וזה נובע ממודל הבעלות שלהם.

<צפי הדר ריכטר: הם לא מחפשים את הרווח כדי לשלם דיבידנדים כלפי מעלה אלא הם מחפשים להיטיב עם הלקוחות שלהם.

<צפי הדר ריכטר: דרך אגב, העובדה שעסקים קטנים לא מקבלים היום מספיק אשראי ויש מחנק אשראי, זה לאו דווקא בגלל שהם מסוכנים ואין מחיר עבור האשראי שלהם אלא זה בגלל סיבות רבות אחרות.

<צפי הדר ריכטר: עדיף לתת אשראי לעסק גדול, לפעמים עלויות עסקה לעסק גדול ולעסק קטן הן בדיוק אותן עלויות עסקה ולא בגלל סיכון שונה.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו חושבים שיש כאן הרבה בשורה מבחינת הרצון שלנו והייעוד שלנו לעבוד בכלל עם עסקים קטנים.

<צפי הדר ריכטר: כל השפה תהיה הרבה ידידותית לעסקים קטנים.

<צפי הדר ריכטר: זה לא אומר שניתן אשראי לא אחראי.

<צפי הדר ריכטר: חד משמעית לא.

<צפי הדר ריכטר: אם מישהו הבין אותי לא נכון, אני מבהירה.

<צפי הדר ריכטר: להפך, אני אומרת שזה יהיה בנק לכל דבר אלא שהוא יהיה מיועד וממוקד במשקי בית ובעסקים קטנים.

<עמי ברנע: גם היום הבנקים המסחריים לא נותנים אשראי עצמי ללקוחות ללא ערבות מדינה, ללקוחות קטנים, והשאלה היא למה.

<עמי ברנע: למה שבנק קואופרטיבי כן ייתן ללא ערבות ממשלתית?

<צפי הדר ריכטר: כי זה המנדט שלו.

<צפי הדר ריכטר: זה קהל היעד שלו.

<צפי הדר ריכטר: העסקים הגדולים חסומים בפני.

<צפי הדר ריכטר: המפקח על הבנקים קבע לי מגבלת תקרה של 25 מיליון שקלים.

<צפי הדר ריכטר: זה קהל היעד שלי ולשם אני מכוונת.

<צפי הדר ריכטר: כל המבנה שלנו מכוון לקהל הזה ולכן אנחנו ניערך כך שגם תחת ניהול סיכונים נכון ואחראי, גם תחת פיקוח על הבנקים, אנחנו נוכל לעבוד.

<צפי הדר ריכטר: זאת הנחת המוצא שלנו.

<צפי הדר ריכטר: נכון שיש עם מי לעבוד וצריך לעבוד עם מגזר העסקים הקטנים.

<רועי קציר: כל הבנקים נותנים אשראי לעסקים קטנים, גם לא בערבות מדינה.

<רועי קציר: להתייחסות שלך לגבי אשראי לעסקים קטנים, יש פטור של בנק ישראל להלוואות עד מאה אלף שקלים, פטור מדמי טיפול באשראי עד למאה אלף שקלים וזה דבר חדש בדוח זקן.

<רועי קציר: זה שתיתנו אשראי, זה נהדר ואנחנו בעד, אבל זה לא נכון לומר שהבנקים גובים מחירים גבוהים על דמי טיפול כי אשראי של עסקים קטנים באמת, משקי בית של עד מאה אלף שקלים, זה עלה מחמישים אלף למאה אלף שקלים, יש פטור מעמלות.

<צפי הדר ריכטר: נכון.

<צפי הדר ריכטר: זה דבר חדש.

<רועי קציר: היה חשוב לומר את זה.

<צפי הדר ריכטר: בסדר גמור.

<צפי הדר ריכטר: דרך אגב, אנחנו מדברים לא רק על עמלות אלא בעיקר על מרווחי אשראי.

<צפי הדר ריכטר: אני מקבלת את החידוד שהוא חדש.

<צפי הדר ריכטר: אמרנו שבבנק קואופרטיבי יש מודל בעלות שונה מהמוכר לנו בבנקים הרגילים, הן בשליטה.

<צפי הדר ריכטר: הלקוחות הם הבעלים ולכן הבנק צריך להיות רווחי כדי להמשיך ולהתקיים כמוסד פיננסי, אבל כל הרווח שלו יהיה קודם כל רווח, רק אותו מרווח שיאפשר לו להמשיך ולהתקיים בצורה יציבה וכל יתר הרווח לא משולם כדיבידנד לאף אחד אלא מוחזר ללקוחות בצורה של הטבות על הפעילות, אם זאת הורדת עמלות ואם זאת הורדת ריביות על אשראי וריביות יותר טובות על פיקדונות וחסכונות.

<צפי הדר ריכטר: לכן זה בנק שהלקוח ולא הרווח, כמו שכתבתי כאן, בראש סדר העדיפויות שלו.

<צפי הדר ריכטר: שוב, קהל היעד הוא משקי בית ועסקים קטנים ולכן יש לנו צוות שבונה היום את המוצרים הבנקאיים ויושב וחושב איזה צרכים יש למשקי הבית ואיזה צרכים יש לעסקים קטנים.

<צפי הדר ריכטר: יש לנו שיתוף פעולה גם עם לה"ב ועם מגזרים רבים עבורם אנחנו בונים את המוצרים של הבנק הקואופרטיבי.

<צפי הדר ריכטר: איך זה עובד.

<צפי הדר ריכטר: כל אחד, אדם או עסק קטן, יכול לרכוש מניית חברות אחת בלבד.

<צפי הדר ריכטר: רק מי שתהיה לו מניית חברות יוכל להיות לקוח של הבנק הקואופרטיבי וליהנות מהתנאים שהוא יציע.

<צפי הדר ריכטר: כמו שאמרתי, רווחי הבנק משמשים לשתי מטרות בלבד: פעם אחת לחיזוק בסיס ההון של הבנק, ופעם שנייה למתן הטבות על הפעילויות.

<צפי הדר ריכטר: זה חוזר ללקוחות שהם הבעלים בצורה של הטבות על הפעילות הבנקאית שלהם.

<צפי הדר ריכטר: הבאתי כאן כמה נתונים לגבי המצב בעולם.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו לא ממציאים שום דבר בהקשר הזה.

<צפי הדר ריכטר: בנקים קואופרטיביים קיימים מאז המאה ה-19.

<צפי הדר ריכטר: 256 מיליון אנשים ברחבי העולם הם לקוחות של בנקאות קואופרטיבית ואני חושבת שזה מספר מאוד חזק ומאוד מרשים.

<צפי הדר ריכטר: זה עובד טוב.

<צפי הדר ריכטר: לבנקאות הזאת יש נכסים עולמיים בהיקף של עשרה טריליון דולר.

<צפי הדר ריכטר: בארצות הברית ובקנדה 45 אחוזים אגודות אשראי ובאירופה זה קצת יותר נמוך.

<צפי הדר ריכטר: מי שמוריד את הממוצע, דרך אגב, אלה בעיקר ארצות מזרח אירופה.

<צפי הדר ריכטר: בצרפת אנחנו רואים כ-47 אחוזים בנקים קואופרטיבים, כמעט חצי מהשוק.

<צפי הדר ריכטר: באוסטריה ובאיטליה, שלושים אחוזים.

<צפי הדר ריכטר: בהולנד שלושים אחוזים.

<צפי הדר ריכטר: אלה מספרים מאוד חזקים.

<צפי הדר ריכטר: זה עובד וזה עובד טוב.

<צפי הדר ריכטר: קצת נתונים לגבי שיתופי פעולה או איך עובדים הבנקים הקואופרטיביים בעולם עם עסקים קטנים.

<צפי הדר ריכטר: באירופה, אחד מכל שלושה עסקים קטנים הוא לקוח של בנק קואופרטיבי.

<צפי הדר ריכטר: בארצות הברית, אם מסתכלים על המשבר, קיבלתי נתונים מהאיגוד העולמי של ארגוני האשראי לפיהם במשבר הפיננסי, בזמן שהבנקים המסחריים הרגילים ירדו בהיקף ההלוואות בחמישה אחוזים, בבנקים הקואופרטיביים דווקא הגדילו והגדילו משמעותית את ההלוואות לעסקים הקטנים, כמעט בארבעים אחוזים יותר.

<צפי הדר ריכטר: זאת אומרת, הם המשיכו להזרים חמצן ואשראי לעסקים הקטנים גם במהלך המשבר.

<צפי הדר ריכטר: איך הבנקים הקואופרטיביים שרדו את המשבר הפיננסי.

<צפי הדר ריכטר: הם שרדו אותו טוב מאוד, כאשר גם ב-2009, בשיא המשבר, הדירוג שלהם נשאר, A ומעלה והסיבה לכך היא פשוטה והיא משום שמדובר בבנקים שמרנים.

<צפי הדר ריכטר: בגלל שאין בעל הון שרוצה לראות רווחים, ולמעשה הבנקים המסחריים הגדולים – אם מסתכלים על ארצות הברית – נכנסו לתחומים מאוד מסוכנים כדי להגדיל את הרווח שלהם, מה שנקרא תיאבון סיכון גבוה שהיה להם, זה גם מה שבגדול הפיל אותם ואילו הבנקים הקואופרטיביים לא היו שם.

<צפי הדר ריכטר: הם לא רוצים יותר רווחים אלא רק לתת מחירים יותר טובים ללקוחות שלהם ולכן כמעט אף בנק קואופרטיבי לא התעסק בנכסים רעילים ולכן אף אחד לא נפל במהלך המשבר, לא הולאם במהלך המשבר ואפילו באירופה הם ספגו הפסדים כי כל השוק ירד אבל בצורה הרבה יותר מתונה כאשר מדובר בשמונה אחוזים באירופה לעומת עשרים אחוזים מחלקם היחסי בשוק הבנקאות, שאלה נתונים מאוד יפים.

<צפי הדר ריכטר: מבחינת אופק אנחנו נמצאים בתהליך הקמה.

<צפי הדר ריכטר: המפקח על הבנקים מאוד תומך, עובד ואמור לפרסם בחודשים הקרובים את הרגולציה בה הוא גם יכתוב את המתווה להקמת הבנק הקואופרטיבי, את לוח הזמנים ואת ההון ההתחלתי.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו נמצאים אתו בקשר שוטף.

רוברט אילטוב: מה הדרישות להון ההתחלתי?

<צפי הדר ריכטר: אנחנו לא יודעים.

<צפי הדר ריכטר: זה יפורסם במתווה.

<צפי הדר ריכטר: ההון ההתחלתי, כמו שציינתי, בא מאתנו, מהציבור.

<צפי הדר ריכטר: זאת אומרת, כבר היום באופק אנחנו קוראים לאנשים להצטרף ליוזמה, לאגודה שיתופית - אין עדיין בנק וזה האתגר הגדול – לשלם 3,000 שקלים, אלף שקלים להקמה ואלפיים שקלים אנחנו שמים בנאמנות בידי חברת הרמטיק, חברה חיצונית, כדי שזה ישמש אך ורק להון העצמי של הבנק.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו צריכים נדבך על גבי נדבך לבנות את ההון העצמי.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו סימנו לעצמנו יעד של שלושים אלף אנשים אתם נתחיל ואנחנו מבינים שכנראה היעד הזה הוא ריאלי מבחינת ההון העצמי ההתחלתי, אבל אנחנו נראה אותו במתווה שיפורסם על ידי המפקח על הבנקים.

רוברט אילטוב: כלומר, אתם מדברים על כמאה מיליון שקלים הון התחלתי.

<צפי הדר ריכטר: אלה האינדיקציות שיש לנו.

<צפי הדר ריכטר: אני מקפידה ואומרת שזה פורסם במתווה של המפקח על הבנקים.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו חושבים שהעסקים הקטנים, בגלל שאנחנו מיועדים להם והמפקח על הבנקים ייעד אותנו לעבוד אתם, מאוד חשובה לנו גם הצטרפות של כל אחד בציבור ויש הצטרפות מאוד יפה.

<צפי הדר ריכטר: באופק יש למעלה ממאה מתנדבים.

<צפי הדר ריכטר: יש לנו מפקחים לשעבר על הבנקים, אקדמאים, אנשי שוק ההון, בכירים לשעבר בענף הבנקאות שיושבים ועובדים בצוותים שלנו.

<צפי הדר ריכטר: הם באים בהתנדבות מתוך אמונה שראוי שבנק קואופרטיבי יקום, ושוב, בלי לפגוע בבנקים רגילים.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו לא מיועדים לכולם ואנחנו לא מהווים את הפתרון היחיד ולא פתרון קסם אבל אנחנו חושבים שזה פתרון רצוי וראוי שיהיה במדינת ישראל כפי שהוא קיים בכל העולם.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: כל הסוגיה של בנקים קואופרטיביים או אגודות אשראי או בנקים נוספים, אין ספק שהחלוקה שהראית לנו מדברת בפני עצמה.

רוברט אילטוב: הצורך לדלל את הריכוזיות מתבקש מעצם זה שמסתכלים על התמונה.

רוברט אילטוב: הכלים שאנחנו צריכים לפתח כאן הם כלים חשובים אבל מצד שני, כמו שאמרתי, הדברים צריכים להיות ברורים, פשוטים ונגישים גם לקבוצות אחרות כדי שגם תהיה תחרות וגם תהיה שקיפות לא רק בפעילות הבנק עצמו אלא גם ברישום ואפשרות להקים עוד גופים כאלה ואחרים, בין היתר גם לקדם את התחרות ובין היתר גם לתת את השירות הטוב יותר לציבור.

רוברט אילטוב: יש שאלות לסוגיה של הבנק הקואופרטיבי?

<רובי נתנזון: מספר הערות.

<רובי נתנזון: קודם כל, היוזמה הזאת מבורכת וכן ירבו.

<רובי נתנזון: השאלה היא האם ההון העצמי מושתת רק 3,000 שקלים של כל חבר או שיש עוד מקורות מימון?

<צפי הדר ריכטר: נכון.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו יכולים לקבל תרומות.

רוברט אילטוב: אתם עמותה?

<צפי הדר ריכטר: אנחנו אגודה שיתופית.

<רובי נתנזון: השאלה השנייה היא אם זה באמת נותן פתרון.

<רובי נתנזון: זאת אומרת, לצרכים בקרב עסקים קטנים ועצמאיים קטנים ביותר.

<רובי נתנזון: כפי שנאמר גם על ידי נציג בנק ישראל, לעתים הם בכלל לא יודעים איך לקחת אשראי וכאן נכנס גם האלמנט של הסיכון במתן האשראי.

<רובי נתנזון: למשל – וזה ציינתם בישיבה הקודמת שהתקיימה כאן – מתוך סקר שנעשה בלה"ב מתברר שמתוך הנשאלים בסקר בהיקף מאוד גדול שבוצע, 61 אחוזים מאלה שענו לסקר מתוך העצמאים והעסקים הקטנים, לוקחים מסגרות אשראי בבנק וזאת הדרך הכי יקרה של לקיחת אשראי.

<רובי נתנזון: הם לא יודעים איך לקחת הלוואה כשהיא כמובן מלווה בערבויות והעלויות שלה מן הסתם יותר קטנות.

<רובי נתנזון: 11 אחוזים מביאים הון עצמי.

<רובי נתנזון: במלים אחרות, האם הבנק הזה בנוי בתפיסה שהוא גם נותן הזדמנות לאלה שלא יודעים לקחת אשראי והאם הוא נותן מענה על אופן לקיחת האשראי?

<רובי נתנזון: אני חושב שזה מרכיב מאוד מרכזי.

<צפי הדר ריכטר: אני מסכימה אתך.

<רובי נתנזון: אתם תציעו מוצר, הוא יהיה זול ויהיה כדאי, אבל מי ייקח אותו?

<רובי נתנזון: מי שיודע לקחת אבל מי שלא יודע לקחת, לא יגיע לשם ואולי הוא הנזקק ביותר.

<צפי הדר ריכטר: אני אענה לך בשני מישורים.

<צפי הדר ריכטר: מישור אחד, זאת בדיוק המהות של בנק קואופרטיבי ואנחנו נמצאים בקשרים מאוד טובים עם בנקים קואופרטיביים בעולם ועם ארגונים של בנקים קואופרטיביים שבגלל שהם בנקים חברתיים, יש להם אג'נדה להפיץ את הבנקאות הזאת בעולם והם מסייעים לנו מקצועית.

<צפי הדר ריכטר: זאת בנקאות שבגלל שהיא לא מחפשת את שורת הרווח, היא בבעלות הלקוחות והיא חושבת עם הלקוח עבורו.

<צפי הדר ריכטר: תמיד אוהבים לומר לנו בעולם שהם יושבים עם הלקוח שלהם מאותו צד של המחשב.

<צפי הדר ריכטר: זה לא שמישהו אחד יושב עם כל האינפורמציה אצלו, הבנקאי, והבן אדם בא והוא לא יודע איך אפילו לבטא את הצרכים שלו ומה מתאים לו.

<צפי הדר ריכטר: לכן חושבים יחד אתו.

<צפי הדר ריכטר: לא דוחפים אותו כמו שאתה אומר לקחת את הכסף ממסגרות אשראי או לפחות אין מצב שלא מציעים לו ואומרים לו מה האפשרויות שעומדות בפניו, איזה אשראי יותר זול ואיך לגשת לקבל אותו אלא ההיפך.

<צפי הדר ריכטר: בנקאות קואופרטיבית בדיוק משום שהיא בבעלות הלקוחות, זאת האג'נדה שלה לחשוב ביחד.

<צפי הדר ריכטר: היא לא מחפשת את הרווח הגדול אלא היא מחפשת לפעול עבור הלקוח.

<צפי הדר ריכטר: המישור השני.

<צפי הדר ריכטר: אני חושבת שזה בדיוק אותו חיבור שציינתי בינינו לביניכם, לבין לה"ב, שכבר היום קיים עם לה"ב, כדי לחשוב במשותף איך לייצר מוצר שיהיה גם ידידותי לעסקים הקטנים, גם יעזור לו וינגיש לו מבחינת השפה, איזה מוצרים מתאימים וכולי.

<צפי הדר ריכטר: בדיוק אותו שיתוף פעולה שהוא נכון לנו.

<רות פלאטו שנער: אני רוצה להוסיף עוד תשובה.

<רות פלאטו שנער: מה שעוד מאפיין מודלים של בנקים קואופרטיביים ברחבי העולם זה קשר מאוד מאוד חזק עם הקהילה ופעילות למען הקהילה.

<רות פלאטו שנער: אנחנו רואים שהבנקים הקואופרטיביים לא עוסקים רק בבנקאות אלא הם ממש פעילים באזורים ובשכונות שם הם נמצאים.

<רות פלאטו שנער: יותר מזה, אחד הנושאים שבנקים קואופרטיביים ברחבי העולם שמים עליהם דגש הוא הנושא של חינוך פיננסי.

<רות פלאטו שנער: חלק מהרעיון – ושוב, זה מתקשר למה שנאמר כאן – הוא שהלקוח הוא החבר והוא הבעלים.

<רות פלאטו שנער: אנחנו, הבנקים, רוצים שאותו אדם יבוא כשהוא מבין, ואם הוא לא מבין – חלק מהמטרה של הבנקים האלה היא פשוט לתת לו את הכלים.

<רות פלאטו שנער: אנחנו רואים הרבה מאוד השקעה בתחום של חינוך פיננסי.

<אביגדור זיידמן: לשכת היועצים.

<אביגדור זיידמן: האמת היא שלוגית זה נראה פנטסטי.

<אביגדור זיידמן: אני רוצה לשאול איך הבנק החדש ערוך לערוך שינוי תודעתי בישראל לאור כל מה שאנחנו קוראים ושומעים על בנקים ועל כל מיני חברות.

<אביגדור זיידמן: אני חושב שזה אתגר עצום לעשות את השינוי הזה והשאלה איך מתכוונים באופן פרקטי לעשות אותו.

<צפי הדר ריכטר: קודם כל, אני מסכימה אתך שהאתגר הוא באמת עצום.

<צפי הדר ריכטר: אתה מדבר על שינוי תודעתי במובן של להוציא אנשים מעמדה צינית לפיה שום דבר כבר לא יכול להשתנות?

<אביגדור זיידמן: כן.

<אביגדור זיידמן: שיאמינו.

<אביגדור זיידמן: מבחינתנו בנק הוא בנק.

<צפי הדר ריכטר: אתה צודק.

<צפי הדר ריכטר: קודם כל, אנחנו חושבים שיש היום חלון הזדמנויות יוצא מן הכלל, אולי נדיר, כדי שהדבר הזה יקום.

<צפי הדר ריכטר: זאת אומרת, פעם אחת זה על רקע המחאה החברתית, אנשים רוצים שינוי, הם צמאים לשינוי ובאיזשהו מקום הם כן מאמינים שאפשר לשנות.

<צפי הדר ריכטר: יש תחומים זה הוכח שם כמו תחום הסלולר.

<צפי הדר ריכטר: יש דברים שכן זזו.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו מרגישים את זה.

<צפי הדר ריכטר: זאת השליחות שלנו.

<צפי הדר ריכטר: סיפרתי לך לפני כן שהיום אנחנו נמצאים בכל הארץ, אנחנו פשוט חורשים את הארץ ונותנים את המצגות של אופק כדי להסביר מהי בנקאות קואופרטיבית שהיא כל כך נפוצה בעולם.

<צפי הדר ריכטר: בארץ אין בנק קואופרטיבי ואפילו לא שמעו על בנק קואופרטיבי.

<צפי הדר ריכטר: זאת אומרת, זאת השליחות שלנו להסביר מה המוצר הזה ולמה הוא נכון.

<צפי הדר ריכטר: האתגר שלנו כל כך גדול שזה לגייס היום אנשים לרעיון לשינוי.

<צפי הדר ריכטר: לכן אנחנו קודם כל חורשים ברגליים את הארץ ומסבירים למה צריך ולמה כדאי להצטרף, כדי לשכנע אנשים אלא אם כן הם רוצים להישאר עם העוגה כמו שהיא, ואם היא לא כואבת לנו, נישאר אתה וגם לא תהיה לנו אחר כך זכות להתלונן על כך שלא קרה שום דבר.

<צפי הדר ריכטר: אם אנחנו כן רוצים לשנות, וקואופרטיב הוא יוזמה של אנשים שנוטלים את גורלם בידם כדי ליצור לעצמם מציאות טובה יותר ובלי ציניות, זה בדיוק מה שאנחנו עושים.

<צפי הדר ריכטר: אנחנו רוצים ליצור מציאות טובה יותר, לשנות את העוגה ולהכניס תחרותיות לתחום הזה.

<צפי הדר ריכטר: זה צד אחד של הפאזל.

<צפי הדר ריכטר: יש חלון הזדמנויות כי גם הרגולטור, כמו שהראיתי, נתן לדבר הזה לקרות ומחויב באופן אישי, המפקח על הבנקים, כדי שזה יקרה.

<צפי הדר ריכטר: דרך אגב, גם ההחלטה של רשות ניירות ערך, אני חושבת שהיא תקדימית ולא הייתה פשוטה והיא פורצת דרך.

<צפי הדר ריכטר: זה מחייב את כולם לחשוב קצת אחרת כדי להביא מוצר אחר שקיים בעולם ואצלנו לא קיים.

<צפי הדר ריכטר: הצלע השלישית של הפאזל הזה זאת באמת תמיכה של המדינה כדי שזה יקרה.

<צפי הדר ריכטר: שר האוצר תומך בהקמה, שר הכלכלה תומך בהקמה, יש לנו את רשם האגודות השיתופיות וכמובן הציבור.

<צפי הדר ריכטר: יש כאן מאמץ משותף להצטרף לשינוי ולא להישאר בתחום הציני של שום דבר לא יכול להשתנות.

<צפי הדר ריכטר: אם שום דבר לא יכול להשתנות ולא שווה אפילו לנסות, נישאר עם העוגה כמו שהראיתי אותה וגם אסור יהיה לנו להתלונן.

<איתי בן נתן: לשכת היועצים העסקיים.

<איתי בן נתן: אני רוצה לחזק את הדברים של רובי נתנזון בנקודה של המורכבות של השירותים הפיננסיים שקיימים היום במדינה ואין ספק שהשירותים והמורכבות שלהם יהיו יותר גבוהים ככל שבאמת ייצרו כל מיני שירותים פיננסיים מתקדמים יותר שיתנו את ההלוואות.

<איתי בן נתן: מטפלים בזה היום רק ברמה אחת, ברמת הידע והנגשת המוצר ללקוח ולא נוגעים בנקודה של איש המקצוע שמטפל מול אותו לקוח שזקוק להלוואה.

<איתי בן נתן: אני חושב שהמדינה כאן חוטאת במטרה וצריך לשים את הדברים על השולחן.

<איתי בן נתן: הנושא של הסדרת העיסוק של היועץ העסקי, הוא מאוד מאוד מהותי בהיבט הזה.

<איתי בן נתן: אם יהיה לנו הסדרת העיסוק ל היועץ העסקי שהוא זה שיעבוד מול העסק ויטפל בו ברמה האובייקטיבית, ברמה הייעוצית, יסביר לו וידריך אותו, אנחנו מאמינים וחושבים שאז הדברים ייראו אחרת והפתרונות יהיו יותר נגישים לציבור והרבה יותר ברורים.

רוברט אילטוב: בישיבה הקודמת דיברנו על סוגיית היועצים.

רוברט אילטוב: אנחנו נקיים דיון רחב בנושא הזה ונשמע את הדעות, ואם יהיה צורך להסדיר את זה בחקיקה, נעשה גם את זה.

רוברט אילטוב: הדיון היום הוא על נושא של בחינת הסוגיות ופתרונות בנושא אשראי ומה הם הכלים הפיננסיים והכלים שהמדינה תעניק לשוק כדי לתת את הפתרונות.

רוברט אילטוב: רשמנו בפנינו את הנושא ואנחנו נדון על איך מקדמים, איך מייעצים, איך עוזרים לעסקים קטנים.

רוברט אילטוב: זאת סוגיה שהיא לא פחות חשובה וגם היא נוגעת לגיוס הון לעסקים קטנים, אבל זה לא הנושא לנו היום.

רוברט אילטוב: כאמור, אנחנו נטפל בזה.

גרין: סגן נשיא התאחדות בוני הארץ, התאחדות הקבלנים בשמה הקודם, יושב ראש האגף לבנייה חוזית בהתאחדות.

גרין: באגף אצלנו חברים מהחברות שאתם מכירים בשוק כמו סולל בונה, דניה סיבוס, שפיר וכל החברות הגדולות אבל יש אצלנו הרבה קבלנים קטנים, עסקים קטנים, שמהווים את חוט השדרה.

גרין: אני כאן היום כדי להיות הפה שלהם.

גרין: כפי שאני רואה אתה דברים, אתם אולי קופצים שבע-שמונה מדרגות קדימה.

גרין: אתם מדברים על קרנות ועל איך לתת לעסקים הקטנים האלה כספים.

גרין: רבותיי, העסקים הקטנים, הן קבלנים והן ספקים, סובלים היום ממוסר תשלומים שהוא פשוט בלתי נסבל בעיקר בשלטון המקומי.

גרין: משרדי הממשלה, החשבת הכללית בהוראות תק"ם, עשו סדר ומשלמים פחות או יותר בזמן.

גרין: שוטף 38, למי שעובד עם משרדי הממשלה.

גרין: השלטון המקומי עם החברות הכלכליות עושה שני דברים: פעם אחת, שמים חסמים – ובהמשך אני אסביר – בצורת תנאי סף שלא נותנים לעסקים הקטנים בכלל להיכנס.

גרין: אם הוא לא בפנים, הוא בכלל לא צריך כסף.

גרין: אם לא נותנים לו לעבוד, לספק או לבצע עבודה, הוא לא צריך כסף.

גרין: פעם שנייה, כשהוא כבר כן נכנס לתוך המסגרת הזאת וכבר קיבל עבודה או סיפק מוצר, לא משלמים כסף.

גרין: מי מבין היושבים סביב השולחן הזה יודע מה הם תנאי האשראי שהחברות הכלכליות או הרשויות המקומיות משלמות?

גרין: אל תענו לי כי זאת שאלה רטורית.

גרין: יש שוטף, כמה שמתחשק.

גרין: אני יכול להביא לכם כאלה שמקבלים 150 ימים, 180 ימים, 200 ימים.

גרין: כשהוא בא עם החשבונות המאושרים לבנקים, הבנקים היום כבר לא רוצים לתת אשראי על החשבון, גם בגלל המגבלה של העשרים אחוזים וגם הוא סגר את עצמו.

גרין: מצד שני או שהוא חתום על חוזה אספקה ארוך או שהוא חתום על ביצוע עבודה.

גרין: הוא חתם על חוזה והוא צריך לעמוד בתנאים של החוזה.

גרין: אני אומר ליושב ראש הוועדה שבזה אנחנו צריכים לטפל, במוסר התשלומים ומוסר התשלומים הוא בידכם, הוא בידי הממשלה, והוא תלוי בכם.

רוברט אילטוב: אני הגשתי הצעת חוק פרטית בנושא של הגבלת אשראי לספקים שבין היתר נוגע לנושא השלטון המקומי ומוסר התשלומים.

רוברט אילטוב: אנחנו ממתינים למסקנות ועדה בראשה עומדת מיכל עבאדי.

רוברט אילטוב: עם סיום עבודת הוועדה והגשת המסקנות אנחנו נתקדם בהצעת החוק.

רוברט אילטוב: הצעת החוק היא בתמיכת הממשלה.

רוברט אילטוב: זאת סוגיה נוספת של כל הנושא של האשראי כי אתה צודק במאה אחוזים שבעצם החברות והעסקים ממתינים לתשלום שהם כבר ביצעו, שילמו עליו מס ושילמו עליו הוצאות כוח אדם והוצאות נוספות אבל עדיין לא מקבלים את הכסף שלהם.

רוברט אילטוב: אלה לא רק רשויות מקומיות אלא עוד הרבה מאוד גופים אבל בין היתר זה השלטון המקומי.

רוברט אילטוב: הנושא הזה בטיפול ואני מקווה מאוד שבימים הקרובים מיכל עבאדי תיתן לנו את המסקנות כי אין ספק שכאן צריכה להיות הסדרה של מוסר התשלומים לאורך כל התחנות עד שזה מגיע לאותו ספק שסיפק את השירותים.

רוברט אילטוב: הנושא בטיפול ואני מאוד מקווה שבימים הקרובים אנחנו נצא לדרך ונקיים דיונים בוועדה זו או בוועדה אחרת – עוד לא נקבעה הוועדה באופן מדויק - ואני מעריך שהדיון יתחיל בעוד כמה ימים.

רוברט אילטוב: זאת סוגיה לא פחות חשובה ואנחנו מטפלים בה.

גרין: אני יכול להוסיף עוד משהו בנושא?

גרין: זה פן אחד של הבעיות אבל יש פן נוסף שחוסמים עסקים קטנים מלגשת.

גרין: שמים תנאי סף.

רוברט אילטוב: זה לא הדיון היום.

גרין: אלה גם ספקים.

גרין: הבעיה היא שפשוט חוסמים את העסק הקטן מלהתמודד, לגשת ולהתפרנס.

גרין: גם על זה צריך לתת את הדעת.

גרין: אם העסק הקטן בכלל לא יכול לגשת ולספק את המכרז שביקשו ממנו או מכרז בו ביקשו ממנו לספק משהו, הוא בכלל לא יצטרך אשראי.

רוברט אילטוב: בצד השני, אם אתה לוקח עסק קטן שאין לו איתנות פיננסית בכלל והוא ניגש למכרז ולא משלמים לו את הכסף, הוא פשוט יפשוט רגל.

רוברט אילטוב: השאלה היא היכן הגבול.

רוברט אילטוב: נושא המכרזים הוא מאוד רחב ואני בטח לא אפתח אותו לדיון כרגע.

רוברט אילטוב: הוא נושא חשוב ובעייתי, אבל מצד שני גם צריך להבין את הגופים שמזמינים את השירותים שרוצים לראות מולם עסקים שיכולים לתת את השירות.

רוברט אילטוב: יש הרבה מאוד גופים כאלה ואחרים שהם לא מורשים ואז לפעמים זה נכשל בדרך כך שגם מי שצריך לקבל את השירות, לא מקבל אותו.

רוברט אילטוב: הסוגיה היא מורכבת וצריך לבחון אותה אבל לא נפתח את זה לדיון כרגע.

רוברט אילטוב: יש עוד מישהו שרוצה להוסיף לנושא הדיון?

רוברט אילטוב: אין.

רוברט אילטוב: אני רוצה להודות לכם על שהצגתם את המצגות.

רוברט אילטוב: הוועדה תתמוך בקידום שני הנושאים בצורה כזאת שזה באמת יהיה פשוט נגיש לקבוצות שירצו להיכנס לתחרות הזאת וירצו לתת פתרונות נוספים לסוגיות אשראי לעסקים קטנים.

רוברט אילטוב: הוועדה תמשיך לעקוב אחרי הפעילות ואם אנחנו נראה שהפעילות נתקעת, אנחנו בטח נרצה לשמוע על כך מכם, אם יהיה צורך אנחנו נקדם חקיקה מטעם חברי הכנסת כדי לקדם את הנושאים.

רוברט אילטוב: תודה רבה.