ועדת הכנסת, כנסת 19, פרוטוקול מספר 83, 2014-03-18 09:30

צחי הנגבי: בוקר טוב.

צחי הנגבי: רבותי, הרבה על לוח הזמנים שלנו לא נשאר.

צחי הנגבי: יש לנו פנייה של יושב-ראש הכנסת לדחות את הישיבה עד לשעה 14:00.

צחי הנגבי: מי בעד?

צחי הנגבי: בעד – פה אחד

צחי הנגבי: תודה.

צחי הנגבי: אושר.

יפעת קריב: האם יש שעת סיום או סיום כשיסתיים?

נאזם בדר: כשיסתיים סדר-היום.

יפעת קריב: ממשיכים ברצף?

צחי הנגבי: זאת הכוונה, אלא אם כן נזכה והאופוזיציה שוב תחרים את המליאה.

משה זלמן פייגלין: בינתיים אנחנו זוכים.

צחי הנגבי: עבודת ועדות הכנסת בפגרת הפסח.

צחי הנגבי: ארבל, תציגי מה היה בעבר.

<ארבל אסטרחן: מדי שנה ועדת הכנסת מתירה לוועדות לשבת בפגרה, אחרת, ללא אישור כזה הן יכולות לשבת רק באישור יושב-ראש הכנסת.

<ארבל אסטרחן: בפגרת הפסח לפני שנתיים קבעו עד שש ישיבות לכל ועדה, לא כולל כנסת, חוץ וביטחון, וכספים.

<ארבל אסטרחן: השאלה היא האם רוצים להגביל בכלל והאם רוצים להגביל במספר.

<ארבל אסטרחן: עוד דבר שנקבע בעבר זה שיושבי-ראש הוועדות צריכים להודיע לחברים X ימים מראש משום שבפגרה אנשים לא בהכרח זמינים בכל עת.

<ארבל אסטרחן: בפגרת הקיץ האחרונה נקבע ארבעה ימים מראש.

<ארבל אסטרחן: זה עשה ממש קושי ליושבי-ראש הוועדות, כל הזמן היו מתקשרים אלי איך אפשר לקצר את העניין הזה של ארבעה ימים.

<ארבל אסטרחן: כלומר, האם רוצים לקבוע חובת הודעה מראש אולי של שלושה ימים או לא לקבוע בכלל?

יפעת קריב: לקבוע חייבים.

יפעת קריב: למשל 24 או 48 שעות, או כמה ימים שנחליט.

יפעת קריב: אי-אפשר לקבוע ישיבה נגיד להיום ב-15:00.

<ארבל אסטרחן: בפגרה.

<ארבל אסטרחן: נכון, אי-אפשר.

יפעת קריב: או למחר.

יפעת קריב: לפחות 48 שעות לפני.

<ארבל אסטרחן: אז אפשר לדרוש יומיים או שלושה.

<ארבל אסטרחן: כמה ישיבות לתת לוועדות, והאם יש ישיבות שיוחרגו מזה ויוכלו לשבת ללא הגבלה.

<ארבל אסטרחן: בפעם שעברה זה היה כנסת, חוץ וביטחון, וכספים, שיכלו לשבת בלי הגבלה.

צחי הנגבי: מה אתם חושבים?

צחי הנגבי: כמה ימים מראש?

משה זלמן פייגלין: יש איזשהו הבדל בין פגרה לבין חופש.

משה זלמן פייגלין: הפגרה, כפי שאני מבין אותה, נועדה לאפשר לחברי הכנסת לעבוד.

יפעת קריב: בדיוק, גם מחוץ לכנסת.

משה זלמן פייגלין: אז בפגרה מדובר בהודעה סבירה וזהו, אבל גם צריך להגדיר בתוך הפגרה את הימים.

<ארבל אסטרחן: יש רק את חול המועד שהכנסת סגורה.

<אתי בן יוסף: יש חופשה מרוכזת בחול המועד.

משה זלמן פייגלין: ימי חול המועד.

משה זלמן פייגלין: נדמה לי שיש הגדרה בחוק לימים הללו, נכון?

<ארבל אסטרחן: יש חול המועד.

<ארבל אסטרחן: ביום העצמאות לא יעשו ישיבות.

משה זלמן פייגלין: אם העניין הזה ברור, אז בסדר.

יפעת קריב: אני חושבת שבכלל המילה "פגרה" היא מילה לא נכונה, לפחות מהניסיון שלי כרגע כחברת כנסת אני אומרת, הזמן שאנחנו עובדים בו הכי קשה – גם כלפי הציבור זה נראה לא טוב הפגרה הזאת וגם באמת אלה ימים שנועדו לעבודה, ויש עניין לעבוד.

יפעת קריב: אני חושבת שצריך לבקש מוועדת הכנסת לחשוב להתכנס לשם אחר.

יפעת קריב: יש תקופת עבודה בתוך המליאה ויש תקופת עבודה מחוץ למליאה, אבל אף אחד לא נמצא ב"בטן-גב", למיטב הבנתי.

יפעת קריב: זה דבר אחד שאני מבקשת.

יפעת קריב: שנית, אני חושבת שצריך כן לאפשר לוועדות לעבוד ולהתכנס.

נאזם בדר: > כשאומרים פגרה, מתכונת העבודה שונה, זה לא אומר שיוצאים לחופש.

נאזם בדר: מתכונת העבודה שונה.

נאזם בדר: יש פגרת בתי-משפט, שבתי-המשפט לא יושבים לדון אבל הם עובדים.

נאזם בדר: כך גם נכון הדבר לגבי הכנסת, יש שוני במתכונת של העבודה אבל אין זה אומר בשום פנים ואופן שיוצאים לחופש, וזה מוגדר.

יפעת קריב: בדיוק.

יפעת קריב: זה חייב להיות גם כלפי חוץ, שזה יהיה ברור כי הציבור בטוח שאנחנו כולנו "בטן-גב" בתאילנד.

צחי הנגבי: הציבור בטוח שאנחנו לא עובדים גם כשאנחנו לא בפגרה.

יפעת קריב: אבל בלי קשר, אני אומרת לכנסת, בואו נשנה את הנוסח הזה – תקופת עבודה במליאה ותקופת עבודה מחוץ למליאה.

יפעת קריב: צריך למצוא את הטרמינולוגיה הנכונה.

צחי הנגבי: יש לשונאי ליושב-ראש הכנסת?

שמעון אוחיון: הבעיה היא לא לשונית – ויושב פה נאזם שהוא מומחה ללשון גם בקטע הזה, מתוך שיחות אתו – הבעיה היא באמת עקרונית האם אנחנו מוכנים לקבל או רוצים להטמיע את הטרמינולוגיה הזאת, יש תקופה שהיא תקופת מליאה ויש תקופה שהיא רק ועדות וסיורים.

יפעת קריב: זה לא לעכשיו.

צחי הנגבי: בצריך עיון.

<ארבל אסטרחן: זה מחייב תיקון חוק.

צחי הנגבי: תיקנו פעם חוקים.

יפעת קריב: 48 שעות לדעתי זה המינימום.

יפעת קריב: צריך להחליט אם יותר מזה.

צחי הנגבי: בואו נקבע שלושה ימים.

יפעת קריב: 72 שעות?

<ארבל אסטרחן: אפשר להגיד שלושה ימים, ויום ההודעה נכלל.

<ארבל אסטרחן: > כולל.

<ארבל אסטרחן: נגיד שיום ההודעה נכלל ויום הישיבה נכלל.

<ארבל אסטרחן: תמיד זה מתעורר.

<ארבל אסטרחן: צריך להחליט מה רוצים, אבל להגיד מה קורה עם הימים האלה.

צחי הנגבי: בסדר גמור.

צחי הנגבי: בעבר היה ארבעה ימים.

צחי הנגבי: אנחנו נוריד את זה לשלושה ימים.

<ארבל אסטרחן: אז נגיד שלושה, ונכלל בימים האלה יום ההודעה ויום הישיבה.

צחי הנגבי: יום הדיון.

<ארבל אסטרחן: יכול להיות שיודיעו ביום ראשון על ישיבה ביום שלישי, וזה ייחשב שלושה.

יפעת קריב: מרגע שהודעת, 72 שעות.

<ארבל אסטרחן: לא שעות.

<ארבל אסטרחן: ימים, אבל אם מודיעים ביום ראשון, נספר יום ראשון, נספר יום שני ונספר יום שלישי שבו הישיבה.

יפעת קריב: אם מודיעים ביום ראשון ב-20:00 בערב?

<ארבל אסטרחן: ליום שלישי ב-08:00 בבוקר, זה אפשרי.

<ארבל אסטרחן: אפשר גם להגיד שיום ההודעה לא נספר.

<ארבל אסטרחן: מה שתרצו, רק זה חייב להיות ברור כי זה תמיד נשאל.

צחי הנגבי: בסדר גמור.

יפעת קריב: למה לא 72 שעות?

צחי הנגבי: כי לא מדובר בשעות.

צחי הנגבי: אנחנו מדברים בימים.

שמעון אוחיון: למה לא להשאיר את זה ארבעה ימים?

יפעת קריב: התלוננו בעבר שארבעה ימים זה יותר מדי.

שמעון אוחיון: מה זה יותר מדי, אני לא מבין.

<ארבל אסטרחן: פתאום צץ איזשהו עניין.

<ארבל אסטרחן: הרי יכולים לבקש ישיבות בפגרה גם לפי המספר שאנחנו מאשרים פה וגם הממשלה יכולה לבקש או יושב-ראש ועדה יכול לבקש.

שמעון אוחיון: אז הם צריכים להתחשב גם בחלק מחברי הכנסת שבקואליציה.

שמעון אוחיון: אני למשל חבר בארבע ועדות ובשתי ועדות משנה.

שמעון אוחיון: גם שישה ימים לא יספיקו לי להתארגן כדי לתאם.

שמעון אוחיון: למה לא ארבעה ימים?

צחי הנגבי: המסורת היא שאין הרבה דיונים של ועדות.

<אתי בן יוסף: זה גם פגרה קצרה.

צחי הנגבי: זה לא שזה המצב, שעכשיו מתחילים לרוץ מוועדה לוועדה כמו בימים הרגילים.

יפעת קריב: שלושה ימים.

שמעון אוחיון: אתה מתחייב לצאת לסיור עם הוועדה לביקורת המדינה.

שמעון אוחיון: במקביל, בוועדת החינוך יש סיור.

שמעון אוחיון: במקביל, בוועדה לעובדים זרים יש סיור, אבל כך אני יכול לפחות להגיד להם: רבותי, תזיזו.

שמעון אוחיון: זו הנקודה.

צחי הנגבי: אנחנו נעבור להצבעה, אבל לפני כן אני אעדכן את אורי על מה מצביעים.

<ארבל אסטרחן: גם על הגבלת מספר הישיבות.

צחי הנגבי: תכף, נדון נושא-נושא.

צחי הנגבי: אורי, אני רוצה שתשתתף בהצבעה, אני אגיד לך את הרקע להצבעה.

צחי הנגבי: אנחנו צריכים לקבוע את מספר הימים המינימליים להודעה מראש לחברי הכנסת על ישיבת ועדה בפגרה.

צחי הנגבי: ההתלבטות היא בין שלושה ימים לארבעה ימים.

צחי הנגבי: במושב הקודם בפגרה היה ארבעה ימים, יש רצון לקצר לשלושה ימים.

צחי הנגבי: חבר הכנסת אוחיון דבק בארבעה ימים.

צחי הנגבי: מה עמדתך?

אורי מקלב: שלושה ימי עבודה?

אורי מקלב: מה זה שלושה ימים ומה זה ארבעה ימים?

אורי מקלב: ימי עבודה או שישי-שבת נחשב?

<ארבל אסטרחן: כן.

<ארבל אסטרחן: אם מודיעים בשישי בבוקר, אפשר לקבוע ישיבה לראשון בבוקר, אם זה שלושה ימים כשסופרים את יום ההודעה ואת יום הישיבה.

אורי מקלב: קצר מדי.

צחי הנגבי: אתה בעד ארבעה ימים?

אורי מקלב: כן.

אורי מקלב: מינימום.

<ארבל אסטרחן: אז ארבעה ימים שבהם נספרים יום ההודעה ויום הישיבה.

אורי מקלב: למה רוצים?

אורי מקלב: מה עומד מאחורי שלושה ימים?

אורי מקלב: למה לצמצם?

צחי הנגבי: יש פה איזה מזימה לפגוע באופוזיציה.

צחי הנגבי: ..

אורי מקלב: בסדר, אז אני בעד...

יפעת קריב: הכנסת אמורה לפעול בזמן - - -

צחי הנגבי: בסדר.

צחי הנגבי: שניים מתוך חמישה פה רוצים ארבעה ימים, לא נכפה ברוב.

<ארבל אסטרחן: אפשר היה אגב לקבוע מנגנון של קיצור באישור מישהו.

<ארבל אסטרחן: זה גם לא היה בעבר.

<ארבל אסטרחן: נגיד שיושב-ראש רשאי לאשר, אבל אז יהיו עליו - - -

צחי הנגבי: בין שלושה לארבעה.

שמעון אוחיון: אם היושב-ראש מתאם עם חברי הוועדה טלפונית, אז מה המניע?

אורי מקלב: הוא לא מתאם, זה לא בשביל לתאם.

אורי מקלב: חבר הכנסת אוחיון, זה לא בשביל לתאם.

צחי הנגבי: רבותי, היה ארבעה ימים, נשאר ארבעה ימים.

צחי הנגבי: לא נורא.

<ארבל אסטרחן: ארבעה ימים, כולל יום ההודעה ויום הישיבה.

אורי מקלב: בשיקול דעת במקרים מיוחדים – זה אני הייתי נותן ליושב-ראש.

צחי הנגבי: נשאיר את זה כך.

<אתי בן יוסף: מה מספר הישיבות?

<ארבל אסטרחן: מספר הישיבות ומה הוועדות שיוחרגו מהמספר הזה.

צחי הנגבי: הוועדות שיוחרגו זה קבוע תמיד – חוץ וביטחון, כספים, כנסת.

צחי הנגבי: יש עוד מישהו?

<אתי בן יוסף: פעם ביקשו ביקורת.

צחי הנגבי: לא ביקשו עכשיו, אז שלוש.

צחי הנגבי: אלה שלוש הוועדות, הן לא ייכנסו לרף הזה של ארבעה ימים.

צחי הנגבי: אם צריך משהו דחוף, יוכלו - - -

<ארבל אסטרחן: וועדות המשנה שלהן.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אתה בעל ניסיון רב מאתנו ובעל ותק יותר גדול משלנו, אבל הכינוסים של הוועדות בפגרת הפסח הם מועטים יותר.

<ארבל אסטרחן: נכון.

צחי הנגבי: כן.

צחי הנגבי: כמעט לא יהיו ישיבות, להערכתי.

צחי הנגבי: אם תהיה מלחמה או משהו כזה, חוץ וביטחון יכולה להתכנס מהיום למחר.

יפעת קריב: חוץ וביטחון יכולה להשלים כל מה שהיא הפסידה.

אורי מקלב: מתי היושב-ראש הקבוע יתמנה?

צחי הנגבי: ב-29 במאי, אם התקנון יאושר.

<ארבל אסטרחן: מה המספר ליתר הוועדות?

צחי הנגבי: מה היה במושב הקודם?

<ארבל אסטרחן: היה שש, אבל לדעתי זה הרבה מאוד לפגרה כזאת קצרה.

יפעת קריב: אז תשאירי את זה אם זה הרבה.

צחי הנגבי: שש ישיבות לכל ועדה?

<ארבל אסטרחן: לכל ועדה, כולל סיורים וכולל ועדות משנה.

צחי הנגבי: היו בקשות מיושבי-ראש לקצר או להאריך?

נאזם בדר: > הפגרה הזאת היא חצי מהזמן של פגרת הקיץ.

<ארבל אסטרחן: נכלל בזה סיורים וועדות משנה, אני מדגישה.

צחי הנגבי: אוקיי.

צחי הנגבי: אז לא נפחית.

צחי הנגבי: שש ישיבות.

<ארבל אסטרחן: זה יחול גם על הוועדות המיוחדות.

צחי הנגבי: אושר.

צחי הנגבי: נאזם, בבקשה, לגבי ממלא-מקום ליושב-ראש הכנסת.

נאזם בדר: > הפנייה של יושב-ראש הכנסת, כמתחייב מסעיף 20א(א) לחוק-היסוד, כשיושב-ראש הכנסת יוצא את גבולות הארץ, הוא צריך למנות לו ממלא-מקום.

צחי הנגבי: כל יום הוא יוצא את גבולות המדינה.

צחי הנגבי: הוא גר בגוש עציון.

נאזם בדר: > זה במחלוקת פוליטית, עניין הריבונות.

צחי הנגבי: גבולות המדינה זה עניין משפטי.

משה זלמן פייגלין: גבולות הארץ.

צחי הנגבי: נשנה את החוק לגבולות ארץ ישראל.

נאזם בדר: > ואז לאורך כל השנה תצטרך לקבוע ממלא-מקום.

נאזם בדר: הוא יוצא מהארץ מ-23 במרס 2014 ושב ארצה ביום שני, 31 במרס 2014.

נאזם בדר: ממלא-מקום היושב-ראש המוצע הוא סגן יושב-ראש הכנסת, חבר הכנסת חמד עמאר.

נאזם בדר: אני מבקש את אישורכם.

צחי הנגבי: מי בעד?

צחי הנגבי: בעד – פה אחד

צחי הנגבי: תודה.

צחי הנגבי: אושר.

צחי הנגבי: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק לתיקון פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פטורין) (פטור מארנונה לאתרי הנצחה).

צחי הנגבי: זוהי הצעת חוק של חבר הכנסת מאיר שטרית וקבוצת חברי כנסת.

צחי הנגבי: במליאה הייתה הצעה להעביר לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

צחי הנגבי: המלצת הלשכה המשפטית היא להעביר את ההצעה לוועדת הכספים.

צחי הנגבי: האם מישהו דיבר עם מציע ההצעה, מה עמדתו?

יפעת קריב: ועדת הפנים לא נכנסת לכאן?

צחי הנגבי: הוא רוצה לוועדת הפנים.

יפעת קריב: מה עם ועדת הפנים?

יפעת קריב: פטור מארנונה צריך לשבת שם.

צחי הנגבי: נשמע מארבל למה ועדת הכספים.

<ארבל אסטרחן: החוק הזה הוא חוק שנדון בוועדת הכספים.

צחי הנגבי: אם הוא נידון בוועדת כספים, כדאי להמשיך בוועדת כספים.

שמעון אוחיון: ארנונה נדונה בעיקר רק בכספים?

שמעון אוחיון: לא בפנים?

אורי מקלב: תלוי מה.

אורי מקלב: מסים עצמם, ארנונה – הכול נדון בוועדת כספים.

אורי מקלב: עצם העיקרון בנושא של ארנונה – סיווגים, אם רוצים לעשות שינויים – זה בוועדת הפנים, אבל כל המסים, הכול נדון בוועדת כספים.

<ארבל אסטרחן: מסים ופטורים ממסים זה בוועדת הכספים.

צחי הנגבי: אני מציע שנאמץ את המלצת הלשכה המשפטית.

אורי מקלב: יש להם את המיומנות הכי גדולה, והאמת שזה מתאים לשם.

יפעת קריב: השאלה אם כל דיוני פטור מארנונה יושבים בוועדת כספים כי יש מלא סוגים של פטור מארנונה – למעוטי יכולת, למשפחות חד-הוריות.

אורי מקלב: הכול.

אורי מקלב: מה שלי זכור, זה תמיד בוועדת כספים.

צחי הנגבי: לא הייתי אף פעם בוועדת כספים, אני לא יודע.

אורי מקלב: תמיד בוועדת כספים.

אורי מקלב: לארבל יש יותר ניסיון.

<ארבל אסטרחן: אני בדקתי אצלנו מה הוועדה המומלצת וזה ועדת כספים.

<ארבל אסטרחן: לא בדקתי האם יש פטורים שנדונו בוועדת הפנים.

יפעת קריב: פטור מארנונה על אתרי הנצחה הכי מתאים למירי רגב.

אורי מקלב: זה לא הולך לפי היושב-ראש.

שמעון אוחיון: כל הפטורים עד עכשיו נדונו בוועדת הכספים, כל הפטורים מארנונה – מוסדות חינוך וכו'.

<ארבל אסטרחן: זה גם מה שידוע לי.

צחי הנגבי: בואו נקדם את זה, שלא ייעצר סתם.

צחי הנגבי: אנחנו נעביר לוועדת הכספים.

צחי הנגבי: ממילא, אני מתאר לעצמי שתהליכי החקיקה לא דווקא יקודמו בפגרה, אבל אם יושבת-ראש הוועדה תדבר אתנו, נראה.

צחי הנגבי: אני מציע להעביר את זה לוועדת הכספים.

צחי הנגבי: מי בעד?

צחי הנגבי: מי נגד?

צחי הנגבי: בעד – 4

צחי הנגבי: נמנעים – אין

צחי הנגבי: תודה.

צחי הנגבי: הישיבה הסתיימה, תודה רבה.