ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 260, 2014-03-19 10:00

מירי רגב: בוקר טוב לכולם.

מירי רגב: אני פותחת את ועדת הפנים והגנת הסביבה בדיון בסוגיית צו למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), (סכום מרבי לתשלום פיצויים בשל נזק), (הוראת שעה), התשע"ד-2014.

מירי רגב: כשאישרנו את החוק למניעת הסתננות בעצם דיברנו על כך שברגע שאנחנו הבאנו את החוק שמדבר על הקמת מרכז שהייה למסתננים, שמאפשר להם לשוהים מגורים ומזון ושירותי בריאות ורווחה, על פי החוק גם הגדרנו ששוהה במרכז שגורם נזק לרכוש, רשאי מנהל המרכז או הסגן שלו או מישהו מטעמו לחייבו בתשלום פיצויים לשירות בתי הסוהר על הנזק שנגרם עקב ההפרה ובלבד, כמובן, שתשלום הפיצויים לא יעלה על הסכום שקבע השר לביטחון פנים באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

מירי רגב: הצו שלפנינו בא למעשה לקבוע את גובה הסכום המרבי אותו ניתן יהיה לגבות ממסתנן שגרם נזק לרכוש.

מירי רגב: אני אבקש ממך, יואל, להציג את הסכום ועל מה אתם מבקשים את אישור הוועדה.

<יואל הדר: תודה גברתי.

<יואל הדר: בעקבות החוק, השר חתם על שתי תקנות שלא היו טעונות אישור ועדה: האחת -עוסקת בנושא של דמי הכיס שזכאים להם השוהים והשני, בנושא של תעסוקה, של כמה מגיע להם בזכות תעסוקה שהם עובדים בתוך המתקן.

<יואל הדר: בעקבות הוצאת התקנות התאפשר לנו להביא את הצו לוועדה כי אנחנו צריכים לגזור מתוך דמי הכיס את הסכום המרבי שבו אנחנו מבקשים לנכות כי לא על כל דבר צריך לנכות את המרבי.

<יואל הדר: אנחנו החלטנו על סכום שלא יעלה על 40% מגובה דמי הכיס.

<יואל הדר: לכן, הסכום הוא 2336 שקלים.

<יואל הדר: זה 16 שקלים ליום דמי כיס כפול 365, 40% - זה הסכום המקסימאלי שהבאנו.

מירי רגב: 2336 שקלים זה הסכום המרבי, שכמובן אפשר לקחת פחות ממנו.

מירי רגב: כמה מרוויח - -

<יואל הדר: הסברתי.

<יואל הדר: דמי כיס 16 שקלים ליום כפול 365, 40% מזה יוצא 2336 שקלים.

מירי רגב: כמה סך הכל הסכום שממנו אתם מורידים את ה-40%?

<בן ציון: 5840.

מירי רגב: זה יותר ממשכורת מינימום.

מירי רגב: ..

<קריאות: זה לשנה.

<יואל הדר: מקבלים שם מזון ולינה.

מירי רגב: ברור.

מירי רגב: זה כאילו ללכת לסרט - -

תמר זנדברג: כן, סרט בחולות.

מירי רגב: סליחה, הם יוצאים הרבה ובעיקר שאתם נותנים להם גיבוי לצאת עד ירושלים ולא לחזור בזמן.

תמר זנדברג: נכון.

מירי רגב: הבנתי.

תמר זנדברג: מה העבירה או ההפרה, איך שאתם קוראים לזה?

<יואל הדר: נזק.

תמר זנדברג: מה הרציונל שממנו שאבתם את הדבר הזה?

<יואל הדר: למה את הסכום הזה ולא סכום אחר?

תמר זנדברג: לא, לא את הסכום עצמו.

תמר זנדברג: את הרציונל באופן כללי להפרה.

תמר זנדברג: למה זה מקביל?

תמר זנדברג: לאזרח שגורם וונדליזם לאיזה שהוא רכוש ציבורי?

תמר זנדברג: לאסיר בכלא שמשחית?

תמר זנדברג: מה העולם הנורמטיבי שממנו שאבתם את ההפרה הזאת?

<יואל הדר: מדיני הנזיקין, שמי שגורם נזק צריך לשלם עבור הנזק גם כדי למנוע ממנו לגרום את הנזק ולמנוע מאחרים לגרום את הנזק - -

תמר זנדברג: למה הדבר מקביל?

תמר זנדברג: אם אני, בתור אזרחית, עושה משהו - -

<יואל הדר: אם את משחיתה את הכיסא שעליו את יושבת אז הכנסת תתבע אותך על עלויות של הכיסא.

<יואל הדר: זה מאד פשוט.

<יואל הדר: את גורמת נזק למישהו, את צריכה לשלם.

תמר זנדברג: אז זה נזק שצריך לתבוע בגינו?

תמר זנדברג: צריך ללכת לבית משפט?

<יואל הדר: פה הוא עומד לדין בפני מנהל המתקן שאומר:

<יואל הדר: אתה גרמת נזק - -

תמר זנדברג: זה דין משמעתי?

<יואל הדר: זה דין משמעתי, כן.

תמר זנדברג: בדומה למה שקורה בבתי הכלא?

<יואל הדר: זה שונה כי זה לא בית כלא.

תמר זנדברג: אני לא אעמוד לדין משמעתי אם אני אשחית את הכיסא הזה, נכון?

<יואל הדר: זה הסדר מקביל אבל זה לא אותו הסדר.

<קריאה: לא רק.

<קריאה: זה גם לסוהרים, לחיילים, לשוטרים.

<קריאה: גם אם אני גורם נזק בנציבות, אני אעמוד לדין משמעתי.

תמר זנדברג: כן, אבל עד כמה שידוע לי, אותו מבקש מקלט או אותו שוהה שלא כדין לא התגייס עדין לשורות של שום שירות ממשלתי - -

<יואל הדר: לא, לא.

<יואל הדר: מי שגורם נזק, כמו כל אזרח שגורם נזק - -

תמר זנדברג: הוא עומד לדין משמעתי?

<יואל הדר: לא בהכרח.

<יואל הדר: הוא יכול לעמוד לדין ולשלם הרבה יותר.

תמר זנדברג: יכול להיות אבל הוא יזכה להליך בפני בית משפט, הוא אזרח.

תמר זנדברג: לא חל עליו שום דין משמעתי של שום מוסד או גוף כזה או אחר.

<יואל הדר: אם את בבית מלון נניח, את גורמת נזק למלון, את נותנת את כרטיס האשראי שלך, אז מנהל המלון יפחית לך את הסכום.

תמר זנדברג: זה במסגרת דיני חוזים ביני לבין המלון, וזה הכל כפוף לבית משפט.

<יואל הדר: את לא יכולה לעשות כלום.

תמר זנדברג: בוודאי שאני יכולה לעשות.

<יואל הדר: ינכו לך את זה מהכרטיס אשראי ואחרי זה את הולכת לבית משפט.

תמר זנדברג: סליחה, אבל זה במסגרת הסכמה.

תמר זנדברג: אדוני, אתה יועץ משפטי ואני לא.

תמר זנדברג: בא, תן לי קצת כבוד.

תמר זנדברג: זה במסגרת הסכמה ביני לבין בית המלון, זה במסגרת דיני חוזים, אני חותמת על חוזה, זה ככל הנראה חוזה אחיד ואני יכולה ללכת ולתקוף אותו בבית המשפט האם זה נכון שחייבו אותי או לא חייבו אותי ותהיה התדיינות משפטית-אזרחית ביני לבין המוסד במסגרת דיני חוזים.

תמר זנדברג: כאן זה משהו אחר, זה בעצם דומה לאיזה משמעתי כמו שעומד חייל, אסיר, סוהר או משהו כזה.

תמר זנדברג: האם נכון הדבר?

<יואל הדר: נכון.

תמר זנדברג: תודה.

מירי רגב: התייחסות של היועץ המשפטי של הוועדה.

<תומר רוזנר: העלנו הערות והגענו לסיכום עם נציגי הממשלה לגבי הנוסח המוצע.

<תומר רוזנר: ההסדר הזה הוא בהחלט הסדר שהוא מקביל כמעט אחד לאחד להסדר שנוהג לגבי אסירים גם מבחינת הסכומים וגם מבחינת הדרך שבה זה מתבצע.

<תומר רוזנר: לגבי שאלתה של חברת הכנסת זנדברג, הדרך של השוהה לתקוף החלטה כזאת שמטילה עליו חיוב בנזקים היא פנייה לבית המשפט.

<תומר רוזנר: יש לו אפשרות לפנות לבית המשפט ולמיטב זכרוני, יתקן אותי עורך דין הדר, הפנייה היא לבית המשפט לעניינים מנהליים.

מירי רגב: בבקשה להקריא את הנוסח.

מירי רגב: אני מבינה, לטובת הפרוטוקול, שהנוסח הזה מתואם עם משרד המשפטים, היועץ המשפטי למשרד לביטחון פנים בעצם מייצג את הממשלה כולה אז גם את משרד המשפטים.

מירי רגב: זה מקובל גם על השב"ס, מן הסתם, שנמצאים פה וגם על משרד הפנים וזה בתיאום עם כל המשרדים הרלוונטיים.

מירי רגב: הנוסח שאתה מקריא עכשיו מתואם עם הוועדה.

מירי רגב: בבקשה.

<לירון שמחוביץ: "צו למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (סכום מרבי לתשלום פיצויים בשל נזק) (הוראת שעה), התשע"ד-2014 .

<לירון שמחוביץ: בתוקף סמכותי לפי סעיף 32יט(ג)(1) לחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), התשי"ד-1954 (להלן – החוק), ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת אני מצווה לאמור: 1.

<לירון שמחוביץ: בצו זה, "תשלום פיצוי" – תשלום פיצוי בשל נזק שגרם שוהה כאמור בסעיף 32יט(ג)(1) לחוק.

<לירון שמחוביץ: 2.

<לירון שמחוביץ: הסכום המרבי שרשאי מנהל מרכז או סגנו לחייב שוהה שהפר חובה כאמור בסעיף 32יט(ב) לחוק בתשלום פיצויים על נזק שגרם עקב ההפרה הוא סכום השווה לנזק של הרכוש שגרם השוהה, ובלבד שלא יעלה על 2336 שקלים חדשים.

<לירון שמחוביץ: 3.

<לירון שמחוביץ: תוקפו של צו זה עד יום כ"ו בשבט התשע"ה (15 בפברואר 2015).

<לירון שמחוביץ: "

מירי רגב: למה אתם כותבים את הסכום ולא את האחוז?

<יואל הדר: לפי החוק.

<יואל הדר: קיבלנו הערה נכונה מהיועץ המשפטי של הוועדה, רצינו לקבוע אחוז והוא אמר שלפי החוק אנחנו חייבים לקבוע את הסכום ולא את האחוז ולכן, אנחנו פעלנו בהתאם - -

מירי רגב: אוקי אבל נניח שהסכום הזה, נניח שהוא יהיה גבוה מדי בעוד שנה - -

<תומר רוזנר: התוקף לשנה.

מירי רגב: אוקי.

מירי רגב: אני עוברת להצבעה.

<תומר רוזנר: רק תיקון אחד למשרד לביטחון פנים: לפני כעשור שונה שם הוועדה לוועדת הפנים והגנת הסביבה.

מירי רגב: לטובת הפרוטוקול, המצביעים הם - -

תמר זנדברג: אני רוצה לציין לפרוטוקול גם את הערת היועץ המשפטי של המשרד ואת הערת היועץ המשפטי של הוועדה, שמדובר כאן, למעשה, בנוסח שזהה אם לא דומה מאד - -

<תומר רוזנר: דומה, לא זהה.

תמר זנדברג: - - דומה, סליחה, לנוסח שחל על אסירים וזה בהתייחס להערות גם כאן, בין היתר, חוזרות ונשנות שלא מדובר במתקן כליאה ולא מדובר בהסדר כליאה.

תמר זנדברג: לא מדובר במתקן כליאה אבל ההסדר דומה להסדר של אסירים.

מירי רגב: לא נפתח את זה לדיון אבל הערתך נרשמה בפרוטוקול.

מירי רגב: המצביעים הם חברת הכנסת מירי רגב, במקום חבר הכנסת זבולון קלפה מצביעה חברת הכנסת איילת שקד וחברת הכנסת תמר זנדברג.

מירי רגב: מי בעד הצו כפי שהוקרא?

מירי רגב: בעד – 2

מירי רגב: נמנעים – אין

מירי רגב: הצו עבר.

מירי רגב: בהצלחה לכולם.