ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 125, 2014-01-29 09:00

דוד רותם: רבותיי, אני פותח את הישיבה.

דוד רותם: אנחנו נדון היום בהצעת חוק לתיקון פקודת העדה הדתית (המרה), גיור על ידי רב עיר או מועצה מקומית, של חבר הכנסת אלעזר שטרן.

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: אוקיי.

אלעזר שטרן: בהמשך להצעת חוק מהכנסת הקודמת של חבר הכנסת דוד רותם, ובהמשך להחלטת הממשלה שהחליטה לאשר את הצעת החוק באותו נוסח כפוף לשני דברים: אחד, לנייר הסכמות שהוצג, של סגן השר, הרב אלי בן דהן ושלי - - -

אלי בן-דהן: לא, ההצעה שלך היא לא אותו נוסח שלו.

אלעזר שטרן: בבסיס כן.

אורי מקלב: בבסיס?

אורי מקלב: חוץ מדבר אחד - - -

אלי בן-דהן: במטרה, ברעיון.

אלעזר שטרן: כן.

אלי בן-דהן: ברעיון.

אלי בן-דהן: לא, ההצעה שלך היא שונה לגמרי משלו.

אורי מקלב: אתה נתלה בגדולים שממש לא - - -

עדי קול: רגע, מה ההבדל?

עדי קול: מה ההבדל?

אלעזר שטרן: בבסיס אין הבדל - - -

אלי בן-דהן: יש חלקים טובים בהצעה של היושב ראש דוד רותם שהייתי שמח להכניס אותם לפה.

אלעזר שטרן: בהצעה של היושב ראש דוד רותם, המקור הראשון שלה, ככה בדיוק לדעתי מילה במילה הייתה ההצעה שלי, וזאת ההצעה שהוגשה.

אורי מקלב: אצלך מופיע קבלת תורה ומצוות?

אורי מקלב: מופיע אצלך דבר כזה של - - - שאצלו זה מופיע?

אלעזר שטרן: אוקיי, אז אני אומר - - -

דוד רותם: הוא מדבר על ההצעה כפי שהיא הוגשה, לא על - - -

אלי בן-דהן: הראשונית - - -

אורי מקלב: בסדר, אז מה?

אלי בן-דהן: כי הוא הכין אותה כבר לפני שנה.

אלעזר שטרן: זה מה שאמרתי.

אלעזר שטרן: ההצעה - - -

דוד רותם: הוא לא מדבר על כל ההסכמות שאחר כך נעשו.

עדי קול: השלד.

עדי קול: הוא אומר שהשלד.

אלעזר שטרן: זה נכון.

דוד רותם: אתה צודק.

אלעזר שטרן: אוקיי.

אלעזר שטרן: אז אני אומר עוד פעם שהגשתי אותה אחרי שקיבלתי את רשותו – אם רוצים שאני אדייק יותר – להגיש אותה בתחילת המושב הקודם עוד.

אלעזר שטרן: החלטת הממשלה התנתה את זה בשני דברים: בתשתית החלטת הממשלה הוצג גם המסמך שסגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, ואני חתמנו עליו, ונאמר שהדבר ייעשה בתיאום.

דוד רותם: מכיוון שאנחנו מכירים פוליטיקאים, איזה ערך יש לנייר שחתמתם עליו?

אלעזר שטרן: אוקיי.

אלעזר שטרן: ההחלטה מאושרת והיא תקודם בתיאום בין משרדי המשפטים, הפנים והמשרד לשירותי דת, ואם לא יגיעו לכלל הסכמות היא תחזור לוועדת שרים.

דוד רותם: טוב.

דוד רותם: משרד המשפטים, אתם ראיתם את הצעת החוק כפי שהיא אתמול הועלתה?

<קריאה: כן.

דוד רותם: אני יכול להצביע עליה?

<רוני נויבואר: אנחנו חושבים בעיקרון שיש איזה נושאים שצריך לדבר בהם.

<רוני נויבואר: יש לנו עניין אחד מרכזי שאנחנו חושבים שהוא מהותי, אבל כל היתר זה דברים שהם מגדר דברים - - - בהם, ואולי אפשר.

<רוני נויבואר: אנחנו לא מתנגדים.

<רוני נויבואר: אני מבינה שהשאלה היא אם ההצבעה היום.

דוד רותם: - - -

<רוני נויבואר: אז אנחנו הבנו שלא תהיינה הצבעות היום, אבל אם הוועדה תבקש אז אנחנו לא נתנגד להצבעה.

דוד רותם: אוקיי.

דוד רותם: חבר הכנסת אלעזר שטרן, אתה מוכן לקרוא את החוק ולהסביר?

אלעזר שטרן: כן.

אלי בן-דהן: אולי אני אגיד מילה, אדוני היושב ראש?

דוד רותם: כן.

אלי בן-דהן: מה שאני מציע או מה שדיברתי לפחות עם חבר הכנסת אלעזר שטרן ואני חושב שזה: יש אי הסכמות בינינו, ויש גם הערות של משרד המשפטים.

אלי בן-דהן: מה שאני מציע שנעבור על החוק.

אלי בן-דהן: שנגיע לעצמנו איזה דברים אנחנו מסכימים, על מה אנחנו לא מסכימים.

אלי בן-דהן: ואני מציע שניתן איזשהו זמן לנסות לראות אם אנחנו מסוגלים לגשר על אי ההסכמות.

אלי בן-דהן: או שכן או שלא, ואז נוכל להחליט אם אנחנו חוזרים לוועדת שרים או מביאים את זה לקריאה ראשונה.

דוד רותם: אני לא מבין, כמה זה אתה צריך כדי להחליט אם אתה רוצה לחזור לוועדת שרים?

דוד רותם: יש לך ברירה בכלל?

דוד רותם: יש החלטה של ועדת שרים.

דוד רותם: אתה מחויב להחלטות של ועדת שרים.

אלי בן-דהן: ודאי.

עדי קול: אבל הוא אומר שאולי הוא יגיע לתיאום או שלא.

דוד רותם: הבנתי.

אורי מקלב: הייתה ישיבה ביניכם.

אורי מקלב: היושב ראש שלח אתכם - - -

אלעזר שטרן: כן, כן.

אלעזר שטרן: אנחנו - - -

דוד רותם: הם ישבו בישיבה ולא הגיעו לשום דבר.

אלי בן-דהן: התקדמנו.

אלי בן-דהן: התקדמנו.

דוד רותם: - - -

אלי בן-דהן: לא על הכול.

אלי בן-דהן: נכון.

עדי קול: רגע, אני יכולה לשאול שאלה?

דוד רותם: את יכולה לשאול כמה שאת רוצה.

עדי קול: טוב, אני חייבת לשאול כי שאלו אותי בכניסה, אמרו שהצעת החוק משפיעה על זרמים שונים של היהדות.

עדי קול: למשל: התנועה הרפורמית - - -

דוד רותם: איזה זרמים שונים?

דוד רותם: אין ביהדות זרמים, יהדות יש רק אחת.

עדי קול: יש תנועה שנקראת התנועה הרפורמית, אני לא יודעת אם שמעת עליה.

דוד רותם: היא לא חלק מהיהדות.

עדי קול: הבנתי.

עדי קול: אז אני רואה אותה כחלק מהיהדות.

דוד רותם: כי את יודעת, חוק השבות אומר: יהודי הוא מי שנתגייר כדין ואיננו בן דת אחרת.

עדי קול: ולכן אנחנו רוצים לשנות את הדין.

דוד רותם: הבנתי.

דוד רותם: לא, את הדין אנחנו לא רוצים לשנות.

עדי קול: אז אני מבינה שההצעה הזאת פוגעת בזרמים כמו התנועה הרפורמית, סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן?

אלי בן-דהן: מה?

אלי בן-דהן: אם היא פוגעת?

אלי בן-דהן: כמות שהיא, בנוסח שלה, היא לא פוגעת.

אורי מקלב: למה היא שואלת אותך?

אורי מקלב: היא צריכה לשאול את חבר - - -

אלי בן-דהן: יש חשש שאולי היא תיטיב, וזה חלק מהעניינים שאנחנו רוצים לברר איתם.

אורי מקלב: אתה מגן על הצעת החוק של חבר הכנסת אלעזר שטרן.

אורי מקלב: הוא צריך לענות אם זה פוגע או לא.

אלעזר שטרן: אז אני אענה.

עדי קול: אני שאלתי את המומחה.

אלעזר שטרן: בבסיס ההסכמות של סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, ושלי ישנה אמירה שלא תהיה פגיעה במה שקיים היום במסגרת - - -

אלי בן-דהן: לא יהיה שינוי במצב הקיים.

אלעזר שטרן: בסדר.

אלעזר שטרן: מאה אחוז.

דוד רותם: נו.

אלעזר שטרן: זה הכול.

אלעזר שטרן: אני חושב שהתשובה ניתנה עם החששות.

דוד רותם: - - - כלום.

אלעזר שטרן: סליחה?

דוד רותם: טוב.

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: כמו שנאמר פה עכשיו, שהמצב לא יגרע ולא יטיב בהקשרים האלה.

עדי קול: הבנתי.

דוד רותם: טוב.

אלעזר שטרן: "בחוק זה: "בית דין מיוחד לגיור" – בית דין שדייניו מתמנים לפי חוק זה; "דיין גיור" – מי שמונה לדיין גיור בבית הדין המיוחד לגיור לפי חוק זה; "המועצה" – כהגדרתה בסעיף 1 לחוק הרבנות הראשית לישראל, התש"ם–1980; "הפקודה" – פקודת העדה הדתית (המרה); "חייל" – כהגדרתו בסעיף 1(1) לחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו – 1955; "רב עיר" – כל אחד מאלה: (1) רב עיר, כהגדרתו בסעיף 15(א)(2) לחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל"א–1971; (2) רב יישוב ורב אזורי, כהגדרתם בסעיפים 7(3) ו-(4) לחוק הרבנות הראשית לישראל, התש"ם–1980, בהתאמה; "הרב הראשי לישראל" – הרב הראשי לישראל המכהן בתפקיד נשיא בית הדין הרבני הגדול לפי סעיף 17 לחוק הרבנות הראשית לישראל, התש"ם – 1980".

דוד רותם: ואם מחר יפרידו בין רב ראשי לישראל לבין נשיא בית הדין הרבני הגדול?

אלעזר שטרן: אז זה יהיה בהתאם.

דוד רותם: מה יהיה בהתאם?

דוד רותם: אז צריך לכתוב - - -

הלשכה המשפטית: צריך לעשות תיקון עקיף.

עדי קול: אז לשנות את סעיף 17, לא?

אלעזר שטרן: אז יהיה הרב הראשי המכהן בתפקיד נשיא בית הדין.

דוד רותם: זה לא יהיה הרב הראשי, - -

אלעזר שטרן: לא, כתוב, כתוב, כתוב.

דוד רותם: - - זה יהיה מי שמכהן בתפקיד נשיא בית הדין.

אלעזר שטרן: כן, כן.

דוד רותם: בסדר.

אלעזר שטרן: "תושב זר" – מי שאינו אזרח ישראלי או אינו בעל רישיון לישיבת קבע בישראל לפי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב–1952, או אינו זכאי לאשרת עולה או לתעודת עולה לפי חוק השבות, התש"י-1950".

<רבקה שפירא: רגע, רגע, אפשר להעיר הערה בקשר לשם החוק?

<רבקה שפירא: לאיפה מתקנים?

דוד רותם: כן.

<רבקה שפירא: כי בהתחלה הצעת החוק הייתה "תיקון לפקודת העדה הדתית (המרה)", ועכשיו אנחנו מדברים על חוק הגיור.

<רבקה שפירא: אני צודקת?

אלי בן-דהן: עוד לא החלטנו.

אלעזר שטרן: עוד לא החלטנו.

אלעזר שטרן: בסדר.

אלעזר שטרן: זה סוג הדברים שאנחנו - - -

<רבקה שפירא: אוקיי, אבל זו נקודה קריטית.

<רבקה שפירא: חשוב לי להעביר - - -

דוד רותם: למה היא קריטית?

<רבקה שפירא: מכיוון שאם מדובר על חוק הגיור יש לנו חשש גדול שיהיה ערבוב בין גיור לצורך מרשם לבין גיור לצורך מעמד אישי.

<איגי פז: אבל בסעיף 14 - - -

<רבקה שפירא: ברגע שאתה מתקן את פקודת ההמרה הדברים ברורים, אבל ברגע שמחליטים לקרוא לזה חוק הגיור אנחנו נכנסים לשדה מאוד מסובך.

<איגי פז: אבל תראי את סעיף 14 לחוק: "נפקותו של גיור לפי חוק זה תהיה לעניין הוראות הפקודה".

<רבקה שפירא: ועדיין, ועדיין יכול להיות פה הרבה מאוד בלגן.

<רבקה שפירא: אני ראיתי את סעיף 14 ואני חושבת שהוא לא מספיק.

<רבקה שפירא: אני חושבת שכל הגדרות מערך הגיור שנכנסות פה בתוך החוק עלולות ליצור מצב שיגידו: אוקיי, זה מערך הגיור, נגמר, אין יותר גיורים חוץ ממערך הגיור הזה.

<רבקה שפירא: ולכן אני חושבת שכדי לא להיכנס לתסבוכת הזאת ולהשאיר את המצב ברור, שיש גיור לצורך רישום ויש גיור לצורך מעמד אישי, צריך לתקן את פקודת העדה הדתית (המרה).

דוד רותם: טוב.

אלעזר שטרן: טוב.

<רוני נויבואר: אדוני, אנחנו חשבנו שאפשר, לא חייבים לקרוא לזה כאלטרנטיבה חוק הגיור, כמובן.

<רוני נויבואר: כי הגיור עוסק בליבת הדבר, ואנחנו, נראה לי שכולם פה מסכימים שהגיור כשלעצמו, אנחנו לא דנים בשאלת הגיור, אנחנו יכולים להציע גם שמות אחרים.

<רוני נויבואר: כלומר, - - - את ההצעות של חוק מערך הגיור או חוק ערכאות הגיור.

<רוני נויבואר: כלומר, זה לא חוק שמבחינתנו בא, אלא לטפל באמת - - - פקודת העדה הדתית (המרה).

אלעזר שטרן: אוקיי.

אלעזר שטרן: אני אומר כבר עכשיו, ואני מניח שסגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, ואני, אחרי ששמענו את הכול עם משרד המשפטים, נגיע להבנה בעניין הזה.

דוד רותם: טוב, זו התחייבות שלך שאנחנו רושמים אותה.

אלעזר שטרן: כן, אפשר.

דוד רותם: מצוין.

אלעזר שטרן: מערך הגיור הממלכתי – 2.

אלעזר שטרן: (א) "השר לשירותי דת יקים במשרד לשירותי דת מערך גיור ממלכתי - - -

אלי בן-דהן: רגע, אתה רוצה בלי הערות?

אלי בן-דהן: זאת אומרת, יש פה הערות.

<קריאה: כן.

אלי בן-דהן: אתם לא רוצים לדון בהם?

דוד רותם: איזה הערות?

אלי בן-דהן: אתה בעל הבית, תגיד.

דוד רותם: מה?

אלי בן-דהן: תראו, הערה כללית: אני קיבלתי את הנוסח הזה לפני שתי דקות.

אלי בן-דהן: אתמול בערב קיבלתי נוסח אחר.

אלי בן-דהן: רק שתדעו - - -

הלשכה המשפטית: הנוסח הזה פורסם אתמול בשעה 14:00 באתר הוועדה ונשלח גם לכל גורמי - - -, כולל הנציג של המשרד לשירותי דת, עורך הדין אברהם קטלן.

אלי בן-דהן: אתמול נתן לי חבר הכנסת אלעזר שטרן ב-22:00 נוסח שונה קצת.

דוד רותם: תגיד, אני לא מבין, אתה מקבל חומר מחבר הכנסת אלעזר שטרן ואחר כך אתה בא אלינו בטענות?

אלי בן-דהן: אני לא בא אליך בטענות בכלל.

אלעזר שטרן: סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, זה אותו נוסח רק בלי ההערות שנוספו שם.

אלעזר שטרן: בבחינת מה שהקראתי זה אותו נוסח.

אלי בן-דהן: בסדר.

אלי בן-דהן: לכן, על זה אני שואל.

דוד רותם: טוב, ובכן יש הערות.

דוד רותם: מה אתה רוצה שנעשה עם ההערות?

אלי בן-דהן: אני חושב שההערה של עורך הדין הרב שמעון יעקובי, צריך לחשוב עליה.

אלי בן-דהן: אנחנו מגדירים רב עיר, ובפועל, בסעיף 2, זה לא רב עיר – זה רב ישוב או רב אזורי.

אלי בן-דהן: שכל אחד יודע, בדרגות רבנים זה לא - - -

הלשכה המשפטית: נכון.

אלי בן-דהן: יכול להיות שצריך לתקן את זה, לכתוב - - -

דוד רותם: סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, אתה יודע, כשאנחנו כותבים בחוק הגדרות אנחנו ממציאים המצאות.

אלי בן-דהן: נכון.

אלי בן-דהן: אז תן לי, אני רוצה.

אלי בן-דהן: אפשר להוסיף אולי: רב עיר לצרכי גיור.

אלי בן-דהן: אז אתה יודע שזה - - -

דוד רותם: רב עיר זה רק לצרכי החוק הזה.

הלשכה המשפטית: כשאתה מגדיר הגדרה בחוק הזה, ברור שזו רק הגדרה - - -

אלי בן-דהן: לא, אבל אתה קורא לאדם רב עיר כשהוא לא רב עיר.

הלשכה המשפטית: לצורך החוק הזה.

אלי בן-דהן: אז לכן אמרתי, אולי נקרא לזה רב עיר לצרכי גיור?

אלעזר שטרן: סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, אבל מה שהם אומרים, כשזה בתוך החוק הזה זה ברור שזה לתוך החוק הזה.

אלי בן-דהן: כן, אבל אתה - - -

דוד רותם: הם לא יבקשו מחר משכורת של רבני עיר.

אלי בן-דהן: אני לא יודע.

אלי בן-דהן: את זה אתה אמרת.

דוד רותם: זה לא יאפשר להם.

אלי בן-דהן: אני לא יודע.

<שאול פרבר: סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, אולי אפשר לקרוא לזה רב מוסמך גיור ופשוט לשנות את הנוסח למשך כל - - -?

אלי בן-דהן: יכול להיות.

אלי בן-דהן: אני הצעתי רב עיר לצורכי גיור.

<רוני נויבואר: כן, אבל אז אנחנו צריכים, אדוני, לכתוב בכל מקום - - -

<שאול פרבר: אבל מוסמך גיור זה בעצם מאפשר את כל - - -.

<שאול פרבר: רב מוסמך.

<קריאה: זה כלול.

אלי בן-דהן: מה?

<רוני נויבואר: הרעיון בהגדרה זה לקצר, - - - כותבים רב עיר לצרכי גיור על כל החוק.

אלי בן-דהן: לא הבנתי.

עדי קול: אחר כך היא תצטרך לכתוב - - -

<רוני נויבואר: רב עיר לצרכי גיור.

<רוני נויבואר: עכשיו, אין טעם לכתוב רב עיר, פסיק, לצרכי גיור, כי זה ברור שזה בחוק הזה.

<שמעון יעקבי: אבל מה המטרה של ההגדרה הזאת?

<שמעון יעקבי: למה להגדיר משהו - - -

דוד רותם: כי אנחנו רוצים שגם רב ישוב יוכל להיות - - -

<שמעון יעקבי: אז תגיד שרב ישוב יוכל לגייר.

<שמעון יעקבי: תגיד שגם פקיד של משרד הפנים יוכל לגייר.

<שמעון יעקבי: תגיד את כל הדברים האלה, אבל - - -

דוד רותם: בסדר, אני אכתוב את כל מה שאתה רוצה.

דוד רותם: תגיד לי רשימה כתובה, ואני אכניס לכאן גם את עובדי משרד הפנים.

אלעזר שטרן: סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן - - -

אלי בן-דהן: לא, היא לא מסובכת, אני רק - - -.

אלי בן-דהן: צריך לתת את הדעת על זה.

אלעזר שטרן: אוקיי, אנחנו נמצא דרך, נתחייב שנמצא לזה פתרון כדי שיהיה ברור שזאת הכוונה שלנו.

אלעזר שטרן: הכוונה היא סך הכול אותו דבר.

דוד רותם: טוב.

דוד רותם: אז אני מקווה שהכוונה היא שגם רב ישוב יכול לגייר.

אלעזר שטרן: נכון.

דוד רותם: טוב מאוד.

<איגי פז: אם אפשר להתייחס גם לאחת ההגדרות שעלו פה, הגדרת הרב הראשי.

<איגי פז: אנחנו חושבים שהגדרה של הרב הראשי לאו דווקא צריכה להיות נשיא בית הדין הרבני הגדול, אלא הרב הראשי שתקבע הממשלה.

<איגי פז: היום הרב יצחק יוסף מונה בגלל החלטת ממשלה.

<איגי פז: נכון סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן?

אלי בן-דהן: כן.

<איגי פז: ובעצם פה זה נותן את שיקול הדעת לממשלה להחליט מי מבין הרבנים הראשיים כיום היא רוצה למנות אותו בתור אחראי לצורך העניין הזה, וזה גם המצב היום.

<שמעון יעקבי: זה לא כל כך מדויק.

<שמעון יעקבי: נכון שהממשלה מינתה את נשיא בית הדין הרבני הגדול לעסוק בעניין, אבל עדיין עולה שאלה פרשנית, גם ללא החלטת הממשלה, מיהו ראש העדה הדתית היהודית בהתאם לפקודת ההמרה.

דוד רותם: אף אחד לא.

<שמעון יעקבי: לא, זה לא נכון.

דוד רותם: המזל הוא שהעדה היהודית אין לה ראש עדה.

<שמעון יעקבי: לא, זה לא נכון.

<קריאה: בפסיקת בג"ץ - - -

<שמעון יעקבי: יש פסק דין של השופט חשין שמסביר מיהו ראש העדה הדתית.

<שמעון יעקבי: הוא מסביר שם שראש העדה הדתית הוא זה שמשמש כנשיא הערכאה העליונה של העדה הדתית.

<שמעון יעקבי: ממילא, גם ללא מינוי של הממשלה, ראש העדה - - -

דוד רותם: אז אם כך זה השופט אהרון ברק או היום השופט - - -

<שמעון יעקבי: לא, לא, השופט אהרון ברק כתב בפסק דין אחר שהעדה הדתית זה כל מה שקשור לענייני נישואין וגירושין, אז ככה שאי אפשר להפנות לשופט אהרון ברק לעניין הזה.

<שמעון יעקבי: אבל כך בית המשפט העליון פסק, שראש העדה הדתית הוא הרב הראשי שמכהן בתפקיד נשיא בית הדין הרבני הגדול.

<רוני נויבואר: אדוני, אנחנו רוצים לומר שאנחנו רואים יתרונות במצב הקיים, שהרב יצחק יוסף, לצורך העניין, כרגע, שהוא הרב ספציפית, שנקבע לפי החלטת ממשלה.

<רוני נויבואר: יש בזה מן ההיגיון.

<רוני נויבואר: אנחנו מבקשים להשאיר את זה להחלטת הממשלה כל עוד יש - - -

<איגי פז: הרי המצב היום שהרבנים מתחלפים אחרי חמש שנים בתפקידם.

<איגי פז: אחרי חמש שנים הרב יצחק יוסף יעבור להיות נשיא המועצה.

<איגי פז: האם הוא עדיין יהיה בראש - - -

<שמעון יעקבי: התשובה היא לא.

<שמעון יעקבי: התשובה היא שזה יעבור למי - - - בתפקיד נשיא בית הדין הרבני הגדול.

<רוני נויבואר: לא.

<רוני נויבואר: לא בהכרח, אדוני.

<רוני נויבואר: אין מתאם.

<רוני נויבואר: אין מתאם, אדוני.

<רוני נויבואר: הממשלה מחליטה.

אלעזר שטרן: סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, תחליט.

הלשכה המשפטית: רגע, לא הבנתי, העמדה שלכם היא - - -

<רוני נויבואר: הממשלה מבקשת שהממשלה היא זו שתמנה בין שני, היא זו - - -

אלי בן-דהן: מה, את רוצה שבכל פעם הממשלה תמנה?

<רוני נויבואר: יש החלטת ממשלה שהיא קובעת.

<איגי פז: זה גם המצב היום.

<רוני נויבואר: וגם כמה שאנחנו הבנו, גם המצב הקודם היה, קודם לכהונת הרבנים המכהנים, זה המצב הקודם גם לעניין הרבנים הקודמים, שהרב שלמה עמאר - - -

<קריאה: גם הרב שלמה עמאר - - -

<קריאות: - - -

<איגי פז: - - -

<שמעון יעקבי: גם זה לא נכון.

<שמעון יעקבי: גם זה לא נכון.

דוד רותם: לא, לא, לא, לא.

דוד רותם: בפעם הקודמת הייתה הוראת שעה של תיקון בחוק, שהם לא יצטרכו אחרי חמש שנים להחליף, אלא הם יחליטו ביניהם על הסמכויות.

אלי בן-דהן: נכון.

<רוני נויבואר: כן, ואז זה היה הרב שלמה עמאר.

דוד רותם: זאת הייתה טעות נוראית.

אלי בן-דהן: זה דגם דניאל פרידמן.

<רוני נויבואר: ממש מן החכמה להשאיר את זה - - -

דוד רותם: זה לא היה דניאל פרידמן.

דוד רותם: זאת הייתה הצעת חוק פרטית של - - -

הלשכה המשפטית: עורכת הדין רוני נויבואר, ההצעה שלכם היא שיהיה כתוב הרב הראשי שהממשלה תקבע?

<רוני נויבואר: שהממשלה תמנה.

<רוני נויבואר: כן.

<שמעון יעקבי: רבותיי, עוד עובדה רלוונטית: בתקופה שקדמה לרבנים הראשיים הקודמים, בתקופת הרב אליהו בקשי דורון והרב ישראל מאיר לאו, מי שכיהן בתפקיד נשיא בית הדין הרבני הגדול הוא היה האחראי על הגיור.

אלי בן-דהן: זה נכון.

<שמעון יעקבי: זה לא היה עניין פרסונלי, זה היה עניין שנובע מהתפקיד, מהכהונה.

<שמעון יעקבי: גם כיום אני חושב שזאת הדרך הנכונה, ואי אפשר לכוון את הדברים בהתאם לאישיות - - -

<מולי יסלזון: אבל זה נבע כי הכול היה שם.

<מולי יסלזון: צריך להגיד.

<מולי יסלזון: בינתיים, עברו כמה שנים ומערך הגיור נכנס להחלטות ממשלה ולמשרד ראש הממשלה, וכבר לא תחת בתי הדין הרבניים.

<מולי יסלזון: ממילא, השתנו הרבה דברים מאז.

<מולי יסלזון: לקחת את זה כתקדים - - -

<שמעון יעקבי: לא, אבל זה לא משנה פשוט.

<מולי יסלזון: היו החלטות ממשלה.

<מולי יסלזון: החלטות ממשלה הגדירו את הרב הראשי לכשהוא.

<שמעון יעקבי: נשיא בית הדין הרבני איננו אחראי על מערך הגיור.

<שמעון יעקבי: אבל זה לא משנה - - -

<מולי יסלזון: הייתה החלטת ממשלה שהראשון לציון עם שמו; ברגע שהוקם מערך הגיור על פי החלטת ממשלה – 3155, ב-2008 – שם הוגדרו סמכויותיו, מה שתיכף אני אדבר גם חסר פה.

<מולי יסלזון: על פי אותן החלטות ממשלה, הגדירו מי עומד בראש מערך הגיור, ושם הגדירו את הרב הראשי בלי קשר למה שהיה לפני כן.

<מולי יסלזון: לפני כן הייתה פרשה אחרת, עברנו פרשה.

<שמעון יעקבי: החלטות הממשלה, כבודן במקומן מונח.

<שמעון יעקבי: זה לא משנה את הפרשנות המשפטית של ראש העדה הדתית, שזה מונח שקיים בחוק ראשי.

<איגי פז: וראש העדה הדתית, נקבע בפסק דין שזה לא נשיא בית הדין הרבני הגדול, נקבע שזה הרבנים הראשיים.

<איגי פז: תראה פסק דין פסרו.

<שמעון יעקבי: לא, אני לא מסכים איתך.

<שמעון יעקבי: הייחוס - - - פסרו, הייחוס שם הוא למי שמכהן בתפקיד נשיא בית הדין הרבני הגדול.

<איגי פז: אז זה לא - - -

<רוני נויבואר: אנחנו לא חושבים שהמציע בא לשנות את המצב הקיים לכיוון הזה.

דוד רותם: טוב, חבר הכנסת אלעזר שטרן, אתה רוצה להמשיך?

דוד רותם: אם תגיעו להסכמות – תגיעו; אם לא תגיעו, אז - - -

אלעזר שטרן: אוקיי.

אלעזר שטרן: בסדר.

אלעזר שטרן: סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, רשמנו את הנקודה.

<רינה נשר: גם לגבי הגדרת תושב, זר השימוש במונח תושב זר.

<רינה נשר: הוא שימוש שלא מוכר באף.

<רינה נשר: לכן הצענו, זה צריך להיות נתין זר או אזרח זר, אבל לא, אנחנו לא בודקים - - -

אלעזר שטרן: אין לנו בעיה.

אלעזר שטרן: בסדר?

אלעזר שטרן: אז כשיהיה כתוב תגידו אם נתין או תושב, מה שצריך.

<רינה נשר: אוקיי, נמתין - - -

אלי בן-דהן: רגע, את ממשרד הפנים?

<רינה נשר: כן.

אלי בן-דהן: סליחה.

אלי בן-דהן: מה את מציעה?

<רינה נשר: הצענו שבמקום תושב זר, מכיוון שאנחנו לא בודקים זיקת תושבות אלא זה צריך להיות או נתין זר, שזה המונח שנמצא בכללים - - - לגיור או אזרח זר.

אלעזר שטרן: מה שתרצו.

אלי בן-דהן: מה?

אלעזר שטרן: אין לי בעיה.

אלי בן-דהן: אני גם חושב.

אלי בן-דהן: זו הערה נכונה.

אלעזר שטרן: לזה התכוונו.

<רינה נשר: ברור לי, אבל לכן - - -

אלעזר שטרן: התכוונו שלא אנחנו, לא רב עיר יקבע מי בסוף - - - את החוק.

<רינה נשר: - - - שזה מקובל, והיה חשוב לנו לדייק.

אלעזר שטרן: אוקיי.

דוד רותם: טוב.

אלעזר שטרן: בסדר גמור.

אלעזר שטרן: מערך הגיור הממלכתי – 2.

אלעזר שטרן: (א) "השר לשירותי דת יקים במשרד לשירותי דת מערך גיור ממלכתי (להלן – מערך הגיור), שבראשה יעמוד ראש מערך הגיור".

אלי בן-דהן: צריך להיות "בראשו", לא? "מערך" זאת מילת זכר.

הלשכה המשפטית: נכון.

הלשכה המשפטית: נכון.

הלשכה המשפטית: "בראשו".

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: (ב) "תפקידי מערך הגיור הם: (1) טיפול שוטף בתיקי גיור, ובכלל זה הענקת שירותי מילה, טבילה והכשרה לגיור למתגיירים; (2) מתן כל שירות אחר הנדרש למתגייר לצורך גיורו; (3) הנפקת תעודת אישור לפי סעיף 2(2) לפקודת העדה הדתית (המרה); (4) גביית אגרות".

<מולי יסלזון: עצור, אדוני היושב ראש, בבקשה.

דוד רותם: כן.

<מולי יסלזון: אני רוצה רגע לחזור לגבי הנושא של מערך הגיור: החלטת הממשלה, לכשייסדה את מערך הגיור, הגדירה שני דברים: תפקידו של ראש מערך הגיור, שהוגדר על פי החלטת ממשלה - - -

אלי בן-דהן: רגע, זה בסעיף 3.

<מולי יסלזון: כן, אבל הוא גם לא הופיע בהגדרות, וכיוון שמדברים על המערך ממילא הוא מוזכר פה רשמית, ולא ברור פה, וגם מתוך העניין הזה האם יש לו תפקיד אדמיניסטרטיבי בלבד, כשבמערך הגיור היום יש שני תפקידים: יש ראש מערך גיור שלא מאויש, וראש אגף גיור, שאני ממלא את התפקיד היום.

<מולי יסלזון: האם מדובר פה על כפל תפקידים?

<מולי יסלזון: עוד אישיות אדמיניסטרטיבית?

<מולי יסלזון: או האם מדובר פה על סמכות כפי שהגדירה החלטת הממשלה לגבי הגדרת ראש מערך הגיור: "ראש מערך הגיור אשר יפעיל ויכוון את כלל המערכות המטפלות במתגייר, החל בתכנית הלימודים במכונים השונים, וכלה במדיניות בתי הדין המיוחדים לגיור, יהווה סמכות הלכתית תחת הנחייתו של הראשון לציון - - -".

<מולי יסלזון: בזמנו הממשלה התייחסה למה שהיא החליטה, שזאת הגדרה - - -

דוד רותם: אתה הפכת להיות לאישיות הלכתית?

<מולי יסלזון: לא, לא, ממש לא.

<מולי יסלזון: זה מוגדר הפוך.

אלי בן-דהן: לא, זה לא הוא.

אלי בן-דהן: זו הגדרה של ראש מערך הגיור, הוא לא ראש האגף.

אלי בן-דהן: לא, לא, הוא ראש אגף, לפני - - -.

אלי בן-דהן: לא, הוא ראש אגף.

<מולי יסלזון: הגדרתו של ראש המערך – איני דיין ואיני בן דיין.

<מולי יסלזון: איש מינהל, עובד תחת חסותו של המשרד לשירותי דת.

<מולי יסלזון: רק אני אומר, היות ומדובר על החלטות הממשלה, וככה אנחנו פועלים היום.

<מולי יסלזון: כרגע אין ראש מערך גיור, הדבר נמצא כרגע בוועדת איתור, אבל תפקידו הוגדר.

<מולי יסלזון: מי שקו תפקידו הוגדר והוא נעדר מפה, גם תפקיד מערך הגיור עצמו, וגם שם פירטה החלטת הממשלה, כבוד היושב ראש: "מערך הגיור יהיה אחראי לנושאים המפורטים: בתי דין מיוחדים לגיור, הכשרת מתגיירים - - -"; נאמר בפירוש מי ומה: הסברה, מידע, פרסום, גיוס, משימות מיוחדות, גיורים בצה"ל ופניות ציבור.

<מולי יסלזון: התקציב שאנחנו מקבלים היום על בסיס החלטות ממשלה הוא תקציב שמגיע ממשרד האוצר לטובת הפעילויות שכתובות בהחלטות הממשלה.

<מולי יסלזון: אם הדברים האלה היו מפורטים, והם שונים ממה שהיה בהחלטת הממשלה ב-2008, אז אני מבקש להבין איך אותה מערכת שאנחנו היום מופקדים עליה בחסות מדינת ישראל ממשיכה לתפקד, כי ודאי לכולם שהחוק הזה לא בא לכרסם במעמד מערך הגיור.

<מולי יסלזון: מדובר פה על תוספת מבורכת של הגדלת האפשרויות לאנשים להתגייר.

<מולי יסלזון: בה במידה ומערך הגיור, אז לפחות לא יגרע ממה שהיה.

<מולי יסלזון: אני כמובן רוצה לראות, לאור הנתונים שעברו בשנים האחרונות גם להיטיב את מעמדו.

<מולי יסלזון: אבל מה שכרגע מוגדר בחוק חסר מן הספר.

דוד רותם: טוב.

דוד רותם: אפשר, חבר הכנסת אלעזר שטרן, לתקן את זה – בהתאם להחלטות הממשלה?

אלעזר שטרן: להוסיף - -

דוד רותם: כן, להוסיף.

אלעזר שטרן: - - את המשפט?

דוד רותם: את הסמכויות האלה.

אלי בן-דהן: את כל הסמכויות בהתאם להחלטות הממשלה.

דוד רותם: את כל - - -

<מולי יסלזון: גם של ראש מערך הגיור וגם של התפקידים.

דוד רותם: כן.

אלעזר שטרן: אני חושב שבהתאם להחלטות הממשלה אפשר להוסיף את המשפטים.

דוד רותם: לא, לא את המילים האלה, אלא את התוכן.

<מולי יסלזון: התוכן נוגע בשתי נקודות, חבר הכנסת אלעזר שטרן.

דוד רותם: - - - אני רוצה להוסיף את התוכן של הדברים.

דוד רותם: מה שהחליטה הממשלה אני אוסיף לחוק.

אלעזר שטרן: אני צריך לראות את זה - - -

<מולי יסלזון: בסדר, אני מוכן להסביר עוד פעם: המציאות כמו שהיא פועלת היום, אנחנו פועלים מכוח החלטת ממשלה - - -

דוד רותם: אל תסביר.

דוד רותם: אתה לא מבין, חבר הכנסת אלעזר שטרן לא מבין, רק אם אתה נותן לו את זה כתוב.

דוד רותם: הוא רוצה לראות את - - -

<מולי יסלזון: אני אכתוב את זה, וזה כתוב.

דוד רותם: טוב, אז תעביר לו את הכתוב.

<מולי יסלזון: כבר הועבר.

<רבקה שפירא: אני רוצה להעיר עוד משהו.

דוד רותם: כן.

<רבקה שפירא: יש כאן חשש שברגע - - - את תפקידי מערך הגיור זה יכול להשתמע כאילו זה המסלול לגיור ואין אחר בלעדיו.

<רבקה שפירא: ולכן - - -

דוד רותם: אבל זה נכון כמציאות.

<רבקה שפירא: זה לא נכון כמציאות מכיוון שיש גיורים לצורך רישום שמתקיימים והם כוללים את כל הדברים שכתובים פה: הענקת שירותי מילה, טבילה והכשרה לגיור למתגיירים.

<רבקה שפירא: זה קיים היום.

<רבקה שפירא: ולכן מה שאנחנו מבקשים שיתווסף סעיף קטן (ג) שיאמר שאין בסעיפים 2(ב)(1) ו-(2) כדי לפגוע במערך גיור הניתן שלא על פי חוק זה.

דוד רותם: בואו נאמר, מערך גיור שלא על פי חוק זה, מבחינתי הוא לא מערך גיור.

<רבקה שפירא: אבל הוא קיים היום, והוא מוכר על פי פסיקת בית המשפט.

דוד רותם: קיים, קיים, אז מה אתם רוצים?

דוד רותם: הוא לא קיים.

דוד רותם: הוא לא קיים היום.

דוד רותם: היום אתם הולכים לבתי משפט כדי לקבל פסק דין הצהרתי.

דוד רותם: זה מה שקיים.

אלי בן-דהן: נכון.

דוד רותם: אז תמשיכו ללכת לבתי המשפט.

<רבקה שפירא: זו בעיה מאוד גדולה.

<רבקה שפירא: אני רוצה לפנות לחבר הכנסת אלעזר שטרן בעניין הזה: ברגע שאתה מגדיר פה את תפקידי מערך הגיור, אתה יוצר מצב כאילו זה הגיור ואין בלתו.

<רבקה שפירא: עכשיו יבואו ויגידו: יש חקיקה, אתם לא יכולים לגייר יותר.

<רבקה שפירא: נגמר.

<רבקה שפירא: יש חקיקה.

<איגי פז: אבל זה גם המצב כיום.

<קריאה: צודק.

<רבקה שפירא: לא נכון.

<רבקה שפירא: המצב כיום שיש הכרה בהליכי הגיור האלה, ומשרד הפנים רושם את האנשים האלה כיהודים.

<רבקה שפירא: על מה אתם מדברים?

דוד רותם: איך רושם משרד הפנים?

דוד רותם: על פי פסק דין של בית משפט.

<רבקה שפירא: נכון.

דוד רותם: אתם פונים לבתי משפט.

<רבקה שפירא: אבל יש היום הכרה דה-פקטו של מדינת ישראל בהליכי הגיור האלה, ולכן חשוב שתהיה כאן פסקה שתבוא ותאמר שהסעיף הזה לא מתכוון לפגוע בגיור שמתקיים שלא על פי חוק זה, שלא על פי הפקודה.

אורית סטרוק: מה פתאום?

אורית סטרוק: מה פתאום?

<רבקה שפירא: זה גיור שמתקדם.

<רבקה שפירא: החוק הזה לא רוצה לפגוע אבל הוא חייב להגיד את זה, אחרת תבוא פרשנות שתאמר שזה נגמר.

<רבקה שפירא: זה מאוד בעייתי.

<רבקה שפירא: יש היום פסיקה חד משמעית.

<רבקה שפירא: הפסיקה יכולה להסתבך עם החוק הזה.

<רבקה שפירא: אתם לא רוצים לשנות את זה.

<רבקה שפירא: זו לא המטרה של המציע.

<רבקה שפירא: ואתם חייבים לומר את זה באופן מפורש בסעיף הזה.

דוד רותם: המציע – איזו מטרה?

דוד רותם: מה המטרה של המציע?

אורית סטרוק: זה מאוד בעייתי להכניס את המשפט שאת רוצה שנכניס.

אורית סטרוק: זה מאוד בעייתי.

<רבקה שפירא: למה?

<רבקה שפירא: אני לא רואה פה שום בעיה.

<רבקה שפירא: כבר היום, המצב הקיים היום שיש גיור לצורך מעמד אישי ויש גיור לצורך רישום.

<רבקה שפירא: זה המצב.

אורית סטרוק: לא בחקיקה, סליחה - - -

אלעזר שטרן: תראה, אני לא רוצה להכניס.

אלעזר שטרן: אנחנו לא באנו לפה לפתור את הכול, ומצד שני יש לנו הסכמה שבמה שקיים היום זה לא פוגע.

אלעזר שטרן: אני חושב שצריך למצוא איזושהי - - -

<קריאה: עד היום אין גיור - - -

אלעזר שטרן: נכון.

אלעזר שטרן: זה מה - - -

הלשכה המשפטית: חבר הכנסת אלעזר שטרן, סעיף 14 שהכנסנו פותר את כל הבעיה ולכן לא צריך לכתוב את הדבר הזה בכל סעיף וסעיף.

הלשכה המשפטית: סעיף 14 שהוספת כותב את זה במפורש.

הלשכה המשפטית: לא צריך.

אורית סטרוק: - - - הכנסת לא הכירה בדברים האלה, - - - שעכשיו היא תכיר.

אורית סטרוק: אין סיבה.

<רוני נויבואר: סעיף 14 – אנחנו חשבנו שהוא עונה על הצורך.

הלשכה המשפטית: כן, עונה על הצורך, ולא צריך לכתוב את זה בכל סעיף וסעיף.

אלעזר שטרן: שהוא עונה על הצורך - - -

<קריאה: עונה על הצורך הזה שזה רק נקודת - - -

<קריאה: - - -

<רבקה שפירא: זה לא עונה על הצורך מכיוון שבסעיף 14 אנחנו מדברים על הזכות לגיור - - - לבצע גיורים.

<רבקה שפירא: זה לא עונה על - - -

דוד רותם: זה לא עונה על הצורך?

דוד רותם: אז בית המשפט יצטרך לפרש אם זה עונה או לא עונה.

<רוני נויבואר: אז אנחנו נדבר על זה בנוסח של סעיף 14 אם - - -

אלעזר שטרן: בדיוק.

אלעזר שטרן: כשנגיע - - -

<רוני נויבואר: קחי את סעיף 14, זו הייתה הכוונה.

<רבקה שפירא: ואז מה?

<רבקה שפירא: תחזירי אותנו לסעיף 2 ותגידי שזה לא התכוון - - -

<רוני נויבואר: לא, זה לא קשור לתפקידי מערך הגיור.

<רבקה שפירא: זה קשור, מכיוון שאם יש לך חקיקה ראשית - - -

<רני נויבואר: לא, תפקידי מערך הגיור לא באו לומר שלא יכול להיות גיור במסלולים אחרים.

<רני נויבואר: כל המערך - - -

<רבקה שפירא: - - - רק אומרים - - -

<רוני נויבואר: שנייה.

<רוני נויבואר: לא, בחוק שאת - - - התפקידים הממשלתיים את לא מתכוונת למהות.

<רוני נויבואר: במהות את מתעסקת במהות.

<רוני נויבואר: זה לא סעיף מהות מבחינתך.

<רוני נויבואר: זה שיש מערך גיור שמוקם, שהוא מערך מינהלי, שאמור לקום לפי חוק ולא לפי החלטת ממשלה, זה הסעיף שדן בו.

<רוני נויבואר: הסעיף שחשבו לתת מענה למה שאת מעלה זה סעיף - - -.

<רוני נויבואר: אם הוא לא מחודד, אם הוא לא מנוסח טוב, אז נדבר בו.

<רוני נויבואר: בזה את צודקת.

<רוני נויבואר: - - - החישוב.

אלי בן-דהן: תתווכחי שם.

אלי בן-דהן: בדיוק.

<רוני נויבואר: יכול להיות שהוא לא צריך להיות בסעיף 14, דרך אגב.

<רוני נויבואר: יכול להיות שהוא צריך להיות למעלה יותר.

<רוני נויבואר: זה גם יכול להיות.

אלעזר שטרן: סליחה, - - - היא, אין לנו שאלה של מהות.

אלעזר שטרן: אנחנו לא באנו לפתור פה, לא לחזק ולא להחליש, כמו שכבר נאמר כאן.

<רבקה שפירא: זה מחליש.

אלעזר שטרן: אוקיי, זו פרשנות אחת שזה מחליש.

אלעזר שטרן: זו פרשנות אחרת או כמה שזה לא מחליש.

אלעזר שטרן: אנחנו נברר את השאלה המשפטית הזאת, כפוף לאותם דברים.

אלי בן-דהן: אבל בוודאי זה לא נוגע לסעיף הזה כאן.

אלי בן-דהן: פה הסעיף הוא סעיף שעוסק במינהל.

דוד רותם: טוב, רבותיי, אני לא מבין, מה אתם רוצים?

אלי בן-דהן: אנחנו רוצים להכניס את תפקיד מערך הגיור כמו שהממשלה הגדירה.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: אוקיי.

אלי בן-דהן: אם חבר הכנסת אלעזר שטרן מסכים – כן; אם לא – אז זה נשאר בוויכוח.

דוד רותם: לא יישאר בוויכוח, אנחנו נכניס את זה.

דוד רותם: חבר הכנסת אלעזר שטרן מסכים שזה ייכנס נורמלי.

אלעזר שטרן: אני אסתכל על המשמעויות האלה - - -

דוד רותם: בדיוק.

דוד רותם: הוא יסתכל ויראה מה זה.

<רבקה שפירא: זה דורש בירור.

אלעזר שטרן: הממשלה החליטה גם את זה וגם את זה.

אלעזר שטרן: ונכון לאמירה של מזכיר הממשלה, יש הבדל בין תקנות לבין חוק - - -.

אלעזר שטרן: ואני אומר כאן ועכשיו: מנסה להגיע בעניין הזה להסכמות.

דוד רותם: טוב.

דוד רותם: הלאה.

דוד רותם: חבר הכנסת אלעזר שטרן, תמשיך.

אלעזר שטרן: ראש מערך הגיור – 3.

אלעזר שטרן: (א) "כשיר להתמנות לראש מערך הגיור מי שמתקיים בו אחד מאלה: הוא כשיר להתמנות כדיין לפי חוק הדיינים, התשט"ו–1955 (להלן – חוק הדיינים); הוא כשיר להתמנות כרב עיר.

אלעזר שטרן: (ב) (1) ראש מערך הגיור יתמנה על ידי הממשלה לפי הוראות סעיף 23 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט–1959, לפי המלצת ועדה לאיתור ראש מערך הגיור.

אלעזר שטרן: (2) ואלה חברי הוועדה לאיתור ראש מערך הגיור":

<שמעון יעקבי: אפשר להעיר?

דוד רותם: כן, מה אתה רוצה?

דוד רותם: רק מי שכשיר להתמנות כדיין גיור?

<שמעון יעקבי: כן.

דוד רותם: אני הופך אותו לכשיר להתמנות לדיין גיור עכשיו.

<שמעון יעקבי: בסדר.

<איגי פז: אנחנו רוצים דרישה שראש מערך הגיור יהיה עובד מדינה.

<איגי פז: שזה יהיה רשום בחוק.

אלי בן-דהן: זה ודאי.

דוד רותם: הבנתי.

אלי בן-דהן: אין ספק.

הלשכה המשפטית: רגע, יש הסכמה על קבלה של ההערה של עורך הדין, הרב שמעון יעקובי?

דוד רותם: לא - - -

אלי בן-דהן: רגע, אני לא הבנתי אותו.

אלי בן-דהן: מה רע - - -

<שמעון יעקבי: הרי קודם דיבר מר מולי יסלזון על הסמכויות לראש מערך הגיור, ועדיין יש לדון מה היקף סמכויותיו.

<שמעון יעקבי: היות ואנחנו מדברים פה לא על תפקיד אדמיניסטרטיבי גרידא, אלא תפקיד שיוחד לנושא הגיור, ויש לו השלכות רוחב מעבר לניהול שוטף, נראה לי שהדרך הנכונה היא שראש מערך הגיור עצמו יהיה כשיר להתמנות לדיין גיור.

<שמעון יעקבי: יותר נכון הייתי אומר שראש מערך הגיור יתמנה מתוך דייני הגיור, שיעמוד - - -

דוד רותם: לא, בוא נאמר ככה: הם עסוקים מדי, דייני הגיור, הם לא מספיקים לגייר, אז איך אני יכול לתת להם עוד תפקיד?

<שמעון יעקבי: לא, יהיה עוד תקן.

<שמעון יעקבי: יהיה עוד תקן.

<שמעון יעקבי: נראה לי שבדרך הזאת גם הסמכות שלו, האוטוריטה שלו, לטובת המתגיירים תהיה יותר גדולה מאשר ניהול גרידא.

<שמעון יעקבי: ניהול גרידא – אפשר להסתפק כמובן גם במי שאין לו את הכישורים האלה, אבל נראה לי שזאת טובת מערך הגיור.

שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שזה דבר מאוד נכון.

שולי מועלם-רפאלי: אני לא יודעת, חבר הכנסת אלעזר שטרן, זה לא נראה לך הגיוני שראש מערך הגיור יהיה דיין גיור בעצמו?

שולי מועלם-רפאלי: בדברים הרבה יותר פשוטים אנחנו דורשים שהוא יבוא מעולם התוכן הזה.

<שאול פרבר: יהיה דיין גיור.

דוד רותם: מה?

<שאול פרבר: באופן אוטומטי הוא דיין גיור, לצורך ההגדרות בהמשך.

<שאול פרבר: אבל מה שכן זה, אני חושב שאנחנו צריכים לדרוש כאן כושר אדמיניסטרטיבי.

<שאול פרבר: כאילו אולי תואר אקדמי או משהו שבעצם מאפשר לו - - -

<איגי פז: השאלה היא בסופו של דבר מה מהות תפקידו של ראש מערך הגיור.

<שאול פרבר: זה בדיוק.

<שאול פרבר: אני מסכים עם עורך הדין הרב שמעון יעקובי שזה תלוי, אבל אנחנו חולקים על מה תהיה הסמכות של בן האדם הזה.

<איגי פז: אם הסמכות שלו היא סמכות טכנית אז אנחנו נדרוש כשירויות בתחום הניהול, - -

<שאול פרבר: לא טכנית – מינהלית.

<איגי פז: - - ואם הסמכות שלו היא סמכות מהותית אז אנחנו נצטרך לדרוש כשירויות שהן לפחות כמו כשירות של דיין גיור.

<עדי שטיין: אני רק רוצה לציין ש-70% מהמתגיירים הן בעצם מתגיירות, והמצב הזה מייצר קריטריונים שראש מערך הגיור הוא רק גבר.

<עדי שטיין: לא יתאפשר לעולם מצב שתהיה ראש מערך גיור שהיא אישה.

דוד רותם: אוקיי.

<עדי שטיין: מה עם טוענת רבנית לצורך עניין זה או מישהי - - -

דוד רותם: לא תהיה דיינת גיור שהיא טוענת רבנית, ולא יהיה מנהל - - -

<עדי שטיין: אבל בראש המערך לא חייב שיהיה דיין.

<עדי שטיין: זה בדיוק הדיון.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: טוב.

אלי בן-דהן: כשאני נכנסתי לתפקידי אז מצאתי שהיה מכרז לראש מערך הגיור בדצמבר 2012.

אלי בן-דהן: אני חשבתי שיש מקום להרחיב את מספר המועמדים לתפקיד, ונציבות שירות המדינה עמדה בצורה חד משמעית ואמרה שהדרישות לתפקיד ראש מערך הגיור תהיינה לא פחות מכושר לרב עיר.

<מולי יסלזון: או דיין או רב עיר.

אלי בן-דהן: כמובן, בוודאי ובוודאי כושר לדיינות.

אלי בן-דהן: זה אומר, ואני קיבלתי את העמדה הזאת.

אלי בן-דהן: הסבירו לי אותה ואני מקבל אותה.

אלי בן-דהן: זאת אומרת, אני רוצה שהדברים יהיו ברורים.

אלי בן-דהן: כי הפונקציה המנהלתית של מערך הגיור קיימת, וזה ראש אגף הגיור.

אלי בן-דהן: ראש מערך הגיור יש לו פונקציה אחרת לגמרי.

אלי בן-דהן: גם בואו נראה את ההיסטוריה: בשמונה השנים או בתשע השנים שכיהן הרב חיים דרוקמן הוא לא התעסק במינהל.

אלי בן-דהן: תפקידו היה לקבוע את מדיניות הגיור.

<שאול פרבר: אבל כיום אנחנו לא שומרים על הקיים.

<שאול פרבר: אנחנו באים - - -

אלי בן-דהן: רגע, רגע, אני לא יודע מה.

אלי בן-דהן: אתה לא שומר, אתה לא שומר.

אלי בן-דהן: אני - - -

שולי מועלם-רפאלי: לגבי מינהלי, אז אומר לך סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, שהמינהלי קיים.

שולי מועלם-רפאלי: אם לי אומר סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, קיים, משהו - - - צריך להיות משמעותי.

אלי בן-דהן: רגע, הרב שאול פרבר, תני לי רק להסביר, עם כל הכבוד.

אלי בן-דהן: אני מכבד את מה שאתה אומר, אבל אני קודם כל מספר לכם את המציאות הקיימת היום כפי שקבע אותה נציב שירות המדינה.

אלי בן-דהן: זאת המדיניות.

אלי בן-דהן: זה מה שהנציב קבע, שראש מערך הגיור יהיה איש הלכתי, ולכן הדרישה היא לא פחות מכושר לרב עיר, וכמובן, קל וחומר, כושר לדיינות.

אלי בן-דהן: אי אפשר להוריד אותו, עכשיו להפוך אותו לפקיד קטן או פקיד גדול.

אלי בן-דהן: כי כפי שאמרתי, התפקיד המינהלי קיים, זו פונקציה שקיימת.

אלי בן-דהן: אנחנו לא באים להוסיף עוד איש מינהל על איש המינהל הקיים, אנחנו באים לקבוע מישהו שיהווה כפי שהחלטת הממשלה קבעה.

אלי בן-דהן: אפשר להגיד: לא רוצים את זה.

אלי בן-דהן: בואו נתווכח על זה, אבל זה המצב.

אלי בן-דהן: אחרת, אין צורך בתפקיד הזה.

<שאול פרבר: אני מסכים איתך - - -

אלי בן-דהן: אז זה הוויכוח.

אלי בן-דהן: אפשר להגיד לא רוצה אבל - - - זה קיים.

שולי מועלם-רפאלי: ואני רוצה לענות לך רק על העניין של נשים:

שולי מועלם-רפאלי: כמי שעכשיו הגישה, ועוד חברי כנסת, גם חבר הכנסת אלעזר שטרן, הגשנו הצעות חוק לגבי אישה כמנכ"לית לבתי הדין הרבניים – זה לא התפקיד שאנחנו מדברים עליו פה.

שולי מועלם-רפאלי: ראש מערך הגיור הזה שמדובר עליו פה זה לא מי שמנהל את המערך, זה הניהול האדמיניסטרטיבי - - -

<עדי שטיין: השאלה אבל אם במערך המינהלי שסגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, מדבר עליו, שם יכולה להתמנות אישה?

<עדי שטיין: זה - - -

שולי מועלם-רפאלי: כן, כי זה המערך המינהלי.

שולי מועלם-רפאלי: כמו שעשינו עכשיו את השינוי, לפחות בהצעת החוק שלנו, שלמנכ"ל בתי הדין הרבניים יכולה להתמנות אישה, אז אין בעיה עם זה.

שולי מועלם-רפאלי: אבל זו לא המהות של מה שאנחנו דנים עליו פה.

אלעזר שטרן: אני לא חושב שיש מה לדבר.

אלעזר שטרן: אני חושב שמה שאמר סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, וגם במקרה הזה מה שאמר עורך הדין, הרב שמעון יעקובי, על הכישורים שלו להיות דיין גיור, אני מקבל את זה, ולכן נוסיף את העניין הזה.

<מולי יסלזון: אבל הוא רצה מתוך המערכת.

<מולי יסלזון: זה - - -

אלעזר שטרן: לא אמרנו מתוך המערכת.

אלעזר שטרן: מתוך המערכת זה לא קשור.

<שמעון יעקבי: זה לא משנה.

<שמעון יעקבי: זה לא קשור

<מולי יסלזון: זה מה שיש היום, רב עיר או כושר לדיינים.

אלעזר שטרן: סליחה, מתוך המערכת זה לא קשור.

אלעזר שטרן: מי שכשיר - - -

<מולי יסלזון: בסדר, אבל זה מה שהוא רצה.

<שמעון יעקבי: מר מולי יסלזון, מינויו לדיין גיור ומינויו לראש מערך הגיור יכולים לבוא כאחד.

<שמעון יעקבי: לא זאת הבעיה.

<שמעון יעקבי: לא זאת הבעיה, אבל שיהיה ברור שיש לו את הכישורים.

<שמעון יעקבי: הוא צריך לנהל את המערכת המורכבת הזו, הוא לא יהיה פחות מדיין גיור.

<רוני נויבואר: אנחנו רוצים לחדד: כשאנחנו כותבים תפקידים בחקיקה – יתקן אותי היועץ המשפטי של הוועדה אם אני טועה – אנחנו בדרך כלל לא כותבים כשירויות ניהול, כי אנחנו מניחים שמי שעומד בראש הנציבות יודע לכתוב ששם דרוש עוד איזה עשרה כישורים.

<רוני נויבואר: אז לכן כשירויות ניהול, אנחנו בדרך כלל פשוט לא כותבים.

<רוני נויבואר: מה שאנחנו כותבים זה מה שהוא must, ואולי הוא לא טריוויאלי.

<מולי יסלזון: כן, אבל זה שהוא מהווה סמכות הלכתית זה must, - -

<רוני נויבואר: וזה הדיון כרגע.

<מולי יסלזון: - - וזה ממש לא טריוויאלי.

<רוני נויבואר: זה הדיון כרגע.

<מולי יסלזון: בסדר.

דוד רותם: איזו סמכות הלכתית?

<מולי יסלזון: ראש מערך הגיור מהווה סמכות הלכתית.

<רוני נויבואר: שיש לו ידע.

דוד רותם: מי זה?

<מולי יסלזון: "מי זה"?

<מולי יסלזון: מי שיוגדר.

אלי בן-דהן: את זה הממשלה החליטה.

אלי בן-דהן: מה לעשות.

דוד רותם: מה כתוב בהחלטת הממשלה?

<מולי יסלזון: ויהווה סמכות הלכתית תחת הנחייתו של הראשון לציון.

<מולי יסלזון: אני רוצה להסביר רגע ולחדד, ברשותך, היושב ראש: כראש אגף הגיור אני מנהל מערכת היום עם עוד הרבה עוזרים: 29 דיינים, שמרכיבים עוד 13 הרכבים באזרחות ועדו שלושה בצבא.

<מולי יסלזון: זה בדית דין שמתנהל לפי ההלכה.

<מולי יסלזון: השאלות שעולות שם הן שאלות שעוסקות בדיני נפשות של אנשים.

<מולי יסלזון: שאלה של סמכות הלכתית היא לא שאלה שמופנית אליי.

<מולי יסלזון: אני לא סמכות הלכתית, אני סמכות מינהלית.

<מולי יסלזון: אני צריך לנהל את המערך הזה בצד המינהלי.

<מולי יסלזון: בכל החלטות הממשלה ובתפקיד שנכנסתי אליו סוכם, ודובר והוחלט שסמכות הלכתית היא זו שנותנת את ההנחיות ההלכתיות לאותם הרכבי דיינים.

<מולי יסלזון: בכל מערכת מסודרת יש איש מקצועי שזה התפקיד שלו.

<מולי יסלזון: במערכת הלכתית האיש המקצועי הוא איש הלכה.

<מולי יסלזון: ואני חושב שהדבר צריך להיות מוטמע בתוך החוק הזה, כי אני רואה היום איך המערכת הזאת עובדת.

<שאול פרבר: כמה שנים אין לך ראש מערך גיור?

אלי בן-דהן: שנתיים.

אלי בן-דהן: אז מה אתה רוצה ממנו?

<מולי יסלזון: קודם כל, זה לא אישי, זה לא לי.

<מולי יסלזון: לכן השאלות - - -

שולי מועלם-רפאלי: זה מה - - -

<שאול פרבר: - - - יכול להתנהל בלי.

<קריאות: - - -

דוד רותם: יש רב ראשי לישראל, שהוא בעצם עומד מעל.

אלי בן-דהן: נכון.

<מולי יסלזון: אז השאלות מופנות - - -

<אלעד קפלן: - - - כמה סמכויות הלכתיות צריך לעבור המתגייר?

<אלעד קפלן: יש לו את בית הדין, ראש מערך הגיור, הרב הראשי.

<אלעד קפלן: צריך סמכות הלכתית אחת וזה בית הדין - - -

אלי בן-דהן: סליחה, הממשלה לא יודעת מה היא החליטה?

אלי בן-דהן: אתה רוצה שאני אגיד לך משהו?

אלי בן-דהן: יש פה, בחדר הזה, אנשים שניסחו את ההחלטה הזאת.

אלי בן-דהן: אני אספר את ההיסטוריה: אל תשכחו, אגף הגיור היה חלק מהנהלת בתי הדין הרבניים.

אלי בן-דהן: יש כאלה שחשבו שזה דבר לא טוב, ולכן הלכו לראש הממשלה ואמרו לו: בוא, תוציא את אגף הגיור מבתי הדין, זה לא טוב.

אלי בן-דהן: בוא נהפוך את זה למערך נפרד.

אלי בן-דהן: ולצורך זה ניסחו החלטות ממשלה מיוחדות.

אלי בן-דהן: אז אתה רוצה להגיד שכל מי שניסח לא ידע מה הוא ניסח?

אלי בן-דהן: הממשלה לא יודעת מה שהיא עשתה?

<אלעד קפלן: כמה סמכויות - - -

אלי בן-דהן: תשע שנים העסק הזה התנהל בראשות הרב חיים דרוקמן.

אלי בן-דהן: אף אחד לא ידע מה זה נעשה?

אלי בן-דהן: פתאום אתם מגלים את אמריקה?

<אלעד קפלן: כבר שנתיים בסדר.

<אלעד קפלן: כבר שנתיים אין - - -

אלי בן-דהן: שנתיים?

אלי בן-דהן: את מי אתה מאשים?

אלי בן-דהן: אני לא מבין.

אלי בן-דהן: מה אתה רוצה?

דוד רותם: לא הבנתי, מה שנתיים אין?

אלי בן-דהן: מה, אני לא מבין מה אתה רוצה.

אלי בן-דהן: מה זה הדבר הזה?

שולי מועלם-רפאלי: אני לא מבינה את מה שהולך פה עכשיו.

שולי מועלם-רפאלי: סליחה, אני לא מבינה את מה שהולך פה עכשיו, וזה נראה לי שהרצון הזה להקטין ולהקטין ולהקטין רק גורם נזק גם למה שאתם רוצים.

אלי בן-דהן: בוודאי.

שולי מועלם-רפאלי: מדובר פה על משהו מהותי.

שולי מועלם-רפאלי: אז אפשר להתווכח על התפקיד המינהלי.

שולי מועלם-רפאלי: אבל אם מדובר על משהו מהותי, אז זה ששנתיים אין זה עוד לא אומר שזה בסדר.

<שאול פרבר: יש לנו - - -, יש לנו דייני גיור.

<אלעד קפלן: - - -

אלי בן-דהן: - - -

<מולי יסלזון: - - - זה לא בסדר.

שולי מועלם-רפאלי: זה לא - - - אומר לך מר מולי יסלזון.

דוד רותם: בסדר, אז יש להם דייני גיור.

דוד רותם: שהם יישארו עם דייני הגיור.

שולי מועלם-רפאלי: בסדר.

שולי מועלם-רפאלי: בסדר.

שולי מועלם-רפאלי: מזל שחבר הכנסת אלעזר שטרן מסכים - - -

אלעזר שטרן: לא, לא מסכים לכול.

שולי מועלם-רפאלי: לא, לדבר הזה שהוא דיין גיור.

אלעזר שטרן: שנייה.

אלעזר שטרן: אני חושב שמערכת הסרבול – אני גם מכיר את הרב חיים דרוקמן, שהוא נתקל בכל מיני דברים בגלל עודף הסמכויות פה.

אלעזר שטרן: אני חושב שאם הגדרנו שנשיא בית הדין בוחר, הוא יושב ראש ועדת - - -

<מולי יסלזון: פעם אחת הוא בוחר ראש מערך.

אלעזר שטרן: למה צריך עוד פעם, שכל דבר הוא?

אלעזר שטרן: מה שטריוויאלי טריוויאלי.

<מולי יסלזון: לא.

<מולי יסלזון: חבר הכנסת אלעזר שטרן, המערכת כהירארכיה, אם לפי החוק מה שהבנתי – וזה דרך אגב משקף החלטת ממשלה – בוועדת האיתור, שיושב ראש ועדת האיתור, הרב הראשי.

<מולי יסלזון: לצידו יש את נציב שירות המדינה, מזכיר הממשלה, עכשיו זה מנכ"ל המשרד, ואחרים.

אלעזר שטרן: מר מולי יסלזון, אני רוצה להגיד לך משפט - - -

<מולי יסלזון: פעם אחת מינו אותו, הוא הסמכות.

אלעזר שטרן: תן לי להגיד לך משפט יסוד אחד, בסדר?

אלעזר שטרן: וכדאי שתבין את זה: הכול זה החלטת ממשלה, ובהחלטת ממשלה הפה שאסר הוא הפה שהתיר.

אלעזר שטרן: והמערך הזה בא לא להגיד שמה שהיה עד עכשיו בהחלטות הממשלה נהדר, ולכן אנחנו רק רוצים שזה יימשך.

אלעזר שטרן: כל הרעיון הזה הוא שהחלטות הממשלה היו חסרות.

אלעזר שטרן: תדע את זה.

אלעזר שטרן: תדע.

<מולי יסלזון: לא בנקודה הזאת.

אלעזר שטרן: תדע.

אלעזר שטרן: במהות הן היו חסרות.

<מולי יסלזון: אבל זאת שאלת מהות.

אלעזר שטרן: במהות הן היו חסרות.

אלעזר שטרן: במהות אני לא רוצה לחזור על הנאום עוד פעם, אבל במהות בגלל זה יש פה נישואי תערובת, ויש פה אנשים שלא הולכים לרבנים להתגייר.

<קריאה: ותינוקות.

אלעזר שטרן: וכל יום הולך ועולה.

אלעזר שטרן: והמהות שאתה רוצה להגן עליה, לא יודע מאיזה סיבות, היא כאילו מתעלמת מהמציאות.

אלעזר שטרן: עכשיו, אתה יכול להידבק במילה של החלטות ממשלה, אבל גם זו החלטת ממשלה, וזו תהיה החלטת ממשלה.

אלעזר שטרן: ולכן עודף הסרבול שאתה מציע פה, כאילו אין פה בחוק עוד דברים, מה שזה יעשה, ויכול להיות שלך תהיה עבודה ואולי גם לי, אבל בשורה התחתונה מתגיירים לא יתווספו מזה.

<מולי יסלזון: אז אני רוצה.

<מולי יסלזון: אפשר להגיד, בבקשה: חבר הכנסת אלעזר שטרן, בניסיון שאני צברתי בחמש השנים האחרונות, וכשהכרתי את הרב חיים דרוקמן, אותם עשרות אלפי אנשים התגיירו בזכות העובדה שהייתה סמכות הלכתית וקראו לה ראש מערך הגיור.

עליזה לביא: עשרות אלפי אנשים?

עליזה לביא: עשרות אלפי אנשים?

דוד רותם: כן, עשרות - - -

<מולי יסלזון: עשרות אלפי אנשים.

אלי בן-דהן: כן.

<מולי יסלזון: בתקופת כהונתו של הרב חיים דרוקמן כ-50,000 איש.

אלי בן-דהן: כן.

<מולי יסלזון: כן.

<מולי יסלזון: התשובה היא כן.

שולי מועלם-רפאלי: כן - - - המספרים.

<מולי יסלזון: התשובה היא שעשרות אלפי אנשים מתגיירים בישראל בזכות העובדה שיש ראש מערך גיור.

<מולי יסלזון: אמרתי עוד פעם, אני לא סמכות הלכתית.

עליזה לביא: כמה אנשים התגיירו?

עליזה לביא: מאז שהתמנית לתפקיד כמה אנשים התגיירו?

עליזה לביא: כמה אנשים התגיירו מאז שהתמנית לתפקיד?

עליזה לביא: בוא נשמע את הנתונים.

דוד רותם: - - -

אלי בן-דהן: כמה?

אלי בן-דהן: תספר לה כמה - - -

עליזה לביא: כמה?

עליזה לביא: תן לי נתונים.

עליזה לביא: תן לי נתונים.

<מולי יסלזון: אני אומר עוד פעם: הממוצע הוא 5,000 - - -

אלעזר שטרן: אני - - -

<מולי יסלזון: - - -

אלעזר שטרן: אני אגיד לך על מה אני מסתכל.

<מולי יסלזון: רגע, אני רוצה לענות ברשותכם.

אלעזר שטרן: אני מסתכל - - -

דוד רותם: אתה תענה רק על המספר: כמה התגיירו?

<מולי יסלזון: בסדר.

עליזה לביא: כמה?

עליזה לביא: כמה אנשים?

עליזה לביא: מאז שהתמנית לתפקיד כמה אנשים התגיירו?

עליזה לביא: זה מה שאני מבקשת לדעת.

אלעזר שטרן: אין עשרות אלפים.

עליזה לביא: כמה?

עליזה לביא: אני רוצה לדעת.

אלעזר שטרן: - - - שהוא התמנה לתפקיד הוא אמר.

אלעזר שטרן: אין עשרות אלפים.

<מולי יסלזון: יש.

עליזה לביא: מאז שהתמנית לתפקיד כמה אנשים התגיירו?

עליזה לביא: אני מבקשת את הנתון הזה, אדוני.

<מולי יסלזון: אני רוצה לענות.

דוד רותם: בואי נאמר, יש כמה שהתבטל הגיור שלהם בגלל - - -

<מולי יסלזון: לא, לא, לא - - -

עליזה לביא: כמה אנשים כולל אלה שהתבטל הגיור שלהם, אדוני?

עליזה לביא: כמה אנשים התגיירו?

<מולי יסלזון: בין 5,000 ל-6,000 אנשים כל שנה מתגיירים בישראל בתעודות המרה.

<מולי יסלזון: אני בתפקיד חמש שנים, כפול חמש זה כ-20,000 איש.

<מולי יסלזון: אז אמרתי עשרות אלפים, לא דיברתי על התקופה שלי אני אמרתי עוד פעם: מדובר על תקופה, ותתייחסו לרב חיים דרוקמן בהיותו כראש מערך הגיור.

<מולי יסלזון: אני אומר פה כמי שמנהל מערכת שהיא מערכת אדמיניסטרטיבית, שאני מופקד עליה בצד האדמיניסטרטיבי בלבד.

<מולי יסלזון: להגיד שמקימים מערך בחוק - - -

<קריאה: - - -

<מולי יסלזון: לא, אני חוזר לחבר הכנסת אלעזר שטרן.

<מולי יסלזון: אני חושב שהיה פה רציונל בחוק, והוא לא – אני מדבר רק על המהות – שיש רב ראשי שממנה ראש מערך גיור, שהוא סמכות הלכתית, והוא זה שמכווין את הדיינים לצורך העניין.

<מולי יסלזון: עכשיו, אם הוא הופך להיות - - -

אלעזר שטרן: מר מולי יסלזון, תן לי להגיד לך משהו.

אלעזר שטרן: תשמע, אני רוצה להגיד לך משהו, בשביל שכולם יבינו בדיוק את האמת גם מאחורי המספרים שלך: בתוך אותם 20,000 שאתה מדבר עליהם, במקרה הטוב, אחרי שסיכמנו שזה לא עשרות אלפים - - -

אלי בן-דהן: למה?

אלי בן-דהן: למה?

<מולי יסלזון: לא, לא סיכמנו, סליחה.

אלי בן-דהן: הוא מדבר על ארבע השנים - - -

<מולי יסלזון: כשהרב חיים דרוקמן היה - - -

<שאול פרבר: יש לי את המספרים המדויקים כאן.

<שאול פרבר: אתה רוצה לראות את המספרים המדויקים?

<מולי יסלזון: לא, יש לי גם.

אלעזר שטרן: תן לי להגיד לך משהו, בסדר?

אלעזר שטרן: בגלל שהמהות זה לא המספרים המדויקים.

אלעזר שטרן: אם תוציא מתוך זה את הקהל השבוי שלנו, האתיופים - - -

<מולי יסלזון: אין ויכוח, חבר הכנסת אלעזר שטרן.

אלעזר שטרן: שנייה.

<מולי יסלזון: כ-50%.

אלעזר שטרן: תן לי להגיד לך משהו.

אלעזר שטרן: תוציא מזה את האתיופים, שאני בכוונה אומר, לצערי הרב, קהל שבוי בגלל המעמד החברתי שלהם במדינה הזאת עוד טרם - - - שלהם, אז החוק הזה לא בא לפתור את הבעיה הזאת.

אלעזר שטרן: ולכן המספרים שאתם אומר עליהם, אותם עשרות אלפים שהתגיירו בזכות המערך, אתה ואני יודעים שיש הרבה-הרבה-הרבה יותר, עשרות אלפים שלא התגיירו, - - - בגלל המערך.

אלעזר שטרן: עכשיו, אני לא אמרתי את זה - - -

אלי בן-דהן: אולי לא.

אלעזר שטרן: אולי לא, אבל אולי.

אלי בן-דהן: אז אל תגיד דברים - - -

אלעזר שטרן: אבל - - - סליחה, סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן.

אלי בן-דהן: לא, אתה - - - גם אני - - -.

אלי בן-דהן: אם אתה מדבר אידיאולוגיה, גם אני אדבר אידיאולוגיה.

אלעזר שטרן: לא, לא.

אלי בן-דהן: - - - אני גם אדבר אידיאולוגיה.

אלי בן-דהן: עליי לא תעבדו.

אלעזר שטרן: מה אני?

אלי בן-דהן: אף אחד לא יעבוד עליי.

אלעזר שטרן: אני לא בא לעבוד עליך.

אלי בן-דהן: לא, אז אני אספר את - - -.

אלי בן-דהן: אני אספר מי אשם בגיור הזה, אני אדבר מי אשם בגיור - - -.

אלי בן-דהן: אני אספר לך את כל הסיפורים במשך 13 שנה, את הפנטזיות - - -

אלעזר שטרן: סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, אני אומר עוד פעם: אני בטוח ששמעת טוב, אמרתי אולי.

אלעזר שטרן: אמרתי ככה - - -

אלי בן-דהן: ואולי לא.

אלעזר שטרן: נכון, ואולי לא.

אלי בן-דהן: יפה.

אלעזר שטרן: המשמעות של אולי זה ברור: אולי כן ואולי לא.

אלעזר שטרן: אבל אני רוצה להגיד עוד משהו:

אלעזר שטרן: אני מתחיל עם זה בגלל חלוקת הקרדיטים שהתחילו כאן עכשיו.

<מולי יסלזון: אף אחד לא חילק קרדיטים.

דוד רותם: ואתה רוצה ללכת אחורה כל הזמן?

דוד רותם: אנחנו יכולים ללכת אחורה.

שולי מועלם-רפאלי: לא.

שולי מועלם-רפאלי: מה פתאום.

שולי מועלם-רפאלי: מה פתאום.

<מולי יסלזון: אני לא מבין, חבר הכנסת אלעזר שטרן.

<מולי יסלזון: אם אפשר להגיד משהו, רק לסיים: מדובר על מערכת הירארכית.

<מולי יסלזון: מערכת הירארכית – סוכם, וזה מה שכתוב פה - - -

אלעזר שטרן: למה לא - - - לראש הממשלה בסוף?

אלעזר שטרן: הכול יש מערכת הירארכית, למה צריך לכתוב הכול?

אלעזר שטרן: הירארכית.

דוד רותם: - - -

שולי מועלם-רפאלי: מה ראש הממשלה - - -

<קריאה: - - -

אלי בן-דהן: - - -

דוד רותם: ואתה - - - מזה ראש הממשלה.

אלי בן-דהן: 11 שנה זה היה אצל ראש הממשלה, מה קרה?

אלי בן-דהן: מה?

אלי בן-דהן: מה קרה?

אלי בן-דהן: אני רוצה לשאול אותך שאלה.

אלעזר שטרן: אתה לא יודע מה קרה?

אלי בן-דהן: לא.

דוד רותם: התגיירו מיליונים.

אלי בן-דהן: אני שואל אותך, מיליונים התגיירו?

אלעזר שטרן: לא התכוונתי לראש הממשלה בהקשר הזה.

אלעזר שטרן: אמרתי שבכל חוק אתה יכול לכתוב: כפוף לנשיא בית המשפט העליון.

אלי בן-דהן: חבר הכנסת אלעזר שטרן, אולי אתה מתעלם או שכחת, אני יודע מה היה.

אלי בן-דהן: אני יודע את הסיפורים, את הפנטזיות שבנו פה - - -

אלעזר שטרן: אתה טועה, לא התכוונתי לראש הממשלה - - -

אלי בן-דהן: אמרו: נעביר את זה למשרד ראש הממשלה ואז הגיורים יפרצו - - -

אלעזר שטרן: לא, אני רוצה להגיד לך משהו: לא התכוונתי לראש הממשלה בהקשר של הגיור, התכוונתי שבכל חוק אתה יכול ללכת עד למעלה, בהקשר הזה כאילו.

אלעזר שטרן: ואני לא חושב שפירוט היתר הזה יעזור פה למישהו.

<שמעון יעקבי: אתם נהנים להתווכח, אבל סיכמתם על הנוסח - - -

שולי מועלם-רפאלי: בדיוק.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו היינו בסעיף האם מקובל על כולם שמי שמתמנה הוא יהיה גם דיין גיור.

שולי מועלם-רפאלי: זאת הייתה השאלה שנדמה לי התחלנו.

<שמעון יעקבי: הסכמתם על הנוסח, על מה יש להתווכח?

דוד רותם: על איזה נוסח הסכימו?

דוד רותם: לא הסכימו.

דוד רותם: תעשה לי טובה, אל תנהל לי גם את העניין פה.

<שמעון יעקבי: זה מה שהוא אמר.

<שמעון יעקבי: הוא הסכים לדיין גיור.

שולי מועלם-רפאלי: נכון.

<שמעון יעקבי: הוא הסכים.

<שמעון יעקבי: זה מה שהוא אמר.

<שמעון יעקבי: הוא אמר.

אלעזר שטרן: זה נכון.

שולי מועלם-רפאלי: נכון.

שולי מועלם-רפאלי: נכון.

אלעזר שטרן: זה נכון.

אלעזר שטרן: נכון.

הלשכה המשפטית: רק שנייה.

הלשכה המשפטית: האם יש הסכמה שהכשירות של ראש מערך הגיור צריכה להיות דיין גיור?

שולי מועלם-רפאלי: גם דיין - - -

<מולי יסלזון: לא.

<מולי יסלזון: או רב עיר או דיין גיור.

<מולי יסלזון: זה מה שהוא אמר - - -

<איגי פז: דיין גיור - - -

<רוני נויבואר: דיין - - -

אלי בן-דהן: כן.

<מולי יסלזון: לא דיין - - -

הלשכה המשפטית: דיין כשיר להיות - - -

אלי בן-דהן: כשיר.

<קריאה: כשיר.

אלי בן-דהן: כן.

אלי בן-דהן: כי אפשר להביא גם - - -

<רוני נויבואר: - - -

אלי בן-דהן: כשיר.

אלי בן-דהן: לא לאו דווקא מכהן.

הלשכה המשפטית: לגבי החלופות האחרות גם יש הסכמה או - - -

שולי מועלם-רפאלי: כן, כן, כן, זה על - - -

הלשכה המשפטית: או כשיר להיות דיין או כשיר להיות רב עיר או כשיר להיות דיין גיור או שרק כשיר להיות דיין גיור?

אלי בן-דהן: לא, לא.

הלשכה המשפטית: אני פשוט רוצה להבין מה החלטתם.

אלי בן-דהן: אתה צודק.

אלי בן-דהן: אתה מעיר פה הערה נכונה.

אלי בן-דהן: הוא צודק.

אלי בן-דהן: אנחנו בחוק הזה הגדרנו רב עיר, כשאני אמרתי בהתחלה רב עיר לצרכי גיור, ואז הגדרנו גם מי שיש לו – אבל בעצם לא.

אלי בן-דהן: אבל כתוב שיש לו כושר לרב עיר.

<מולי יסלזון: או כושר לרב עיר או כושר לדיינות.

<רוני נויבואר: כן.

<רוני נויבואר: או כושר לרב עיר.

<רוני נויבואר: נכון.

אלי בן-דהן: נכון.

אלעזר שטרן: כן.

אלי בן-דהן: כן, נכון.

<מולי יסלזון: כאשר אותם פרמטרים יכולים גם לשמש כדיין - - - אבל אל תמנע.

אלעזר שטרן: או-או-או.

<מולי יסלזון: אם יהיה רב עיר שירצה לקחת על עצמו את המשימה, זו משימה.

אלי בן-דהן: כן, נכון.

אלי בן-דהן: כן, כן.

<קריאה: בשביל זה - - - מספיק לכתוב מישהו שכשיר להיות דיין גיור, כי בעצם שתי החלופות האחרות נכנסות - - -

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: - - - בעיניי כן.

אלי בן-דהן: כן, כן, כן.

דוד רותם: טוב, בסדר.

אלי בן-דהן: מקובל עליי.

אלי בן-דהן: אני רוצה רק הערה קודם: לגבי סעיף 2 עלתה פה שאלה לדיון, האם אנחנו רוצים שמערך הגיור יתעסק גם ברישום נישואין.

אלי בן-דהן: אני אומר: אין לי תשובה אמיתית לעניין, אבל אני יודע שבפועל היום יש מקרים שבהם בית הדין מגייר, וגם היו תקופות – אני לא יודע איך זה היום – - - - גם מערך רישום נישואין וערך חופות אפילו למתגיירים, שמבחינה זאת היה לזה יתרון ניהולי מצוין.

דוד רותם: נכון.

אלי בן-דהן: אני אשאל אותך, מר מולי יסלזון, מה אתה אומר?

אלי בן-דהן: אני לא יודע.

<מולי יסלזון: המציאות בפועל שהרבה אנשים כבר נשואים, חבר הכנסת אלעזר שטרן, אזרחית כבר נשואים - - -

אלעזר שטרן: אני בעד - - -

אלי בן-דהן: - - - לתקן את זה.

<מולי יסלזון: חלק מהשירות, היום מערך הגיור נותן את השירות הזה למתגיירים, כולל העובדה שאנחנו בפנים, בתוך הבית, רושמים את הלא נשואים, מחתנים אותם, ורואים בזה חלק מכל השירות שניתן.

אלי בן-דהן: זה חלק - - - היום.

אלעזר שטרן: זכות גדולה.

<מולי יסלזון: נכון, אנחנו רואים בזה זכות גדולה.

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: באמת.

אלי בן-דהן: אז צריך להוסיף את זה - - -

אלעזר שטרן: אין לי בעיה.

<שמעון יעקבי: אין צורך אבל לחוקק את זה.

אלי בן-דהן: למה?

<שמעון יעקבי: כי מינוי - - - הנישואים נעשה על ידי הרבנות הראשית, ואיך נפתר?

<שמעון יעקבי: איך הוכנס העניין הזה לתוך מערך הגיור?

<מולי יסלזון: קיבלנו אישור של מועצת הרבנות הראשית.

<שמעון יעקבי: - - - של מועצת הרבנות - - -

<מולי יסלזון: אבל שיהיה כתוב שזה חלק מהתפקידים.

<שמעון יעקבי: - - -

<מולי יסלזון: זה חלק מהשירות למתגייר.

אלי בן-דהן: שלא יגיד מישהו - - -

שולי מועלם-רפאלי: כן, שלא יגיד מישהו: אני את זה לא עושה בשביל המתגיירים.

אלי בן-דהן: כן.

<מולי יסלזון: זה חלק מהשירות למתגייר.

<מולי יסלזון: במקום שהוא יתחיל להסתובב הוא כבר אצלנו ואנחנו נסגור את - - -

אלי בן-דהן: בסדר?

אלי בן-דהן: מקובל עליך?

אלעזר שטרן: בטח.

אלעזר שטרן: בשמחה רבה אפילו.

אלי בן-דהן: אני בא לקראתך.

<רוני נויבואר: אנחנו צריכים לבדוק את זה.

<רוני נויבואר: אבל אדוני, אני רוצה לומר שתפקידי מערך הגיור בסעיף שאני כבר הבנתי, זה ברור שזה תפקידים שהם מסוימים מתוך כלל התפקידים שעשויים להיות למערך הגיור.

<רוני נויבואר: כלומר, מה שאנחנו צריכים לזקק זה את הליבה של העיסוק.

<רוני נויבואר: זה לא הציבור, זה לא 20,000 - - -

<קריאות: - - -

<רוני נויבואר: אני רוצה לחדד: ראשית כל, את הנקודה הספציפית הזאת אנחנו עוד נבדוק.

<רוני נויבואר: כי עלתה פה - - -

אלי בן-דהן: מה לבדוק?

אלי בן-דהן: סליחה.

<רוני נויבואר: רשם הנישואין.

<רוני נויבואר: אנחנו לא מתנגדים, אנחנו רק צריכים לדעת אם אנחנו רוצים לכתוב את זה בחקיקה כאן.

<רוני נויבואר: כי זה דבר, מין שאינו במינו אולי.

אלי בן-דהן: למה?

<רוני נויבואר: אנחנו לא בטוחים, לא מבחינת מה שמערך הגיור עושה, אלא מבחינת מה שאנחנו מקבלים כאן בחוק שאיננו עוסק - - -

אלעזר שטרן: איפה נכון לכתוב את זה?

<רוני נויבואר: זו שאלה אחת.

<רוני נויבואר: דבר אחר שאני רוצה לחדד זה שלא כל מה שלא כותבים כאן זה אומר שאי אפשר, ויש דברים שיתווספו לדבר הזה במסגרת החלטות ממשלה.

<רוני נויבואר: גם כשאנחנו כותבים תפקידים בחקיקה אנחנו לא כותבים את כל 25,000 התפקידים שהממשלה יכולה להטיל על אותו גוף, ובהגדרה זה - - -.

<רוני נויבואר: אז לכן הבנתי שאנחנו - - - למשהו קצת יותר כללי ממה שבאמת היה חשוב לנו שיהיה באמת מחודד, שזו הנפקת תעודת אישור לפי פקודת העדה, שזה לדעתנו - - -

אלי בן-דהן: אבל הגברת רוני נויבואר, סליחה, תפקיד רישום הנישואין הוא תפקיד מהותי, אי אפשר לזלזל בו.

אלי בן-דהן: יש - - - מהות, והוא חלק, ממש חלק - - -

<מולי יסלזון: הוא גם קשור - - -

<רוני נויבואר: אנחנו בהכרח, אנחנו נשב ונחשוב על זה.

<רוני נויבואר: אנחנו רק אומרים שזה לא בהכרח.

<רוני נויבואר: דווקא ההיפך.

<רוני נויבואר: מה שעלה כאן זה החשש לבוא ולהתערב בענייני הסטטוס.

<רוני נויבואר: אני לא בטוחה שזה היה נכון.

<רוני נויבואר: אנחנו רוצים לבדוק את זה.

אלי בן-דהן: למה זה קשור לסטטוס?

אלי בן-דהן: הוא - - -

<רוני נויבואר: זו שאלה מכלילה מדי - - -

אלי בן-דהן: זו שאלה.

שולי מועלם-רפאלי: רק צריך גם, הגברת רוני נויבואר, כשאתם - - - את זה לחשוב על התהליך של המתגיירים עצמם, שזה - - -

<רוני נויבואר: לא.

<רוני נויבואר: אנחנו לא חושבים שזה שאנחנו נכתוב את זה בחקיקה, כן או לא, המשמעות שלא יוכלו להפעיל את זה.

שולי מועלם-רפאלי: זה בסדר.

שולי מועלם-רפאלי: רק שבפועל - - -

<רוני נויבואר: אנחנו רק אומרים - - - נהלים.

<מולי יסלזון: צריך להסביר את זה.

<קריאה: - - - תסגרו את זה.

<רוני נויבואר: כן.

שולי מועלם-רפאלי: בפועל שזה יהיה.

דוד רותם: גמרנו.

דוד רותם: אפשר להתקדם.

אלי בן-דהן: זה הרב ישראל רוזן, הוא רצה להגיד משהו.

דוד רותם: כן.

<ישראל רוזן: רציתי לומר שתי הערות: בהקשר לרישום נישואין, קודם כל אני רוצה ליידע: זה הכרח משום שרוב המתגיירים הם בני זוג, נשואם, והם צריכים להתחתן מיידית, ועד שהם יכולים בכלל להיכנס למרשם האוכלוסין ולהתחתן - - - רבנויות עובר המון זמן.

<מולי יסלזון: זו בעיה הלכתית.

<ישראל רוזן: זה הכרח.

<ישראל רוזן: זה מיום ייסוד מינהל הגיור.

<ישראל רוזן: אני ייסדתי אותו לפני כ-20 שנה.

<ישראל רוזן: מאותו יום התמנו שלושה דיינים כרושמי נישואין.

<ישראל רוזן: זה הכרחי.

<ישראל רוזן: או שהם עצמם או רבנויות מסוימות שהן בעלי כושר רישום נישואין, אז הם מטפלים במתגיירים.

<ישראל רוזן: זה הכרח.

<ישראל רוזן: בלי זה אי אפשר בכלל לזוז.

אלי בן-דהן: לכן הכנסתי את זה.

<ישראל רוזן: זה פשיטא.

<ישראל רוזן: אם זה בחוק או לא זה לא נוגע לי.

<ישראל רוזן: דבר שני: אני רוצה לומר וליידע פה את הנוכחים.

אלעזר שטרן: בסדר, הרב ישראל רוזן.

אלעזר שטרן: בסדר, מקובל.

<ישראל רוזן: רגע, דבר נוסף.

<ישראל רוזן: אני רוצה פה ליידע את הנוכחים לגבי הנושא של ראש מערך הגיור: מינהל הגיור או מערך הגיור היום נוסד לפני כ-20 שנה בלי ראש מערך הגיור.

<ישראל רוזן: לא היה צורך.

<ישראל רוזן: אני הייתי בתפקיד כמו - - - לי, אולי תפקיד קצת יותר רבני.

<ישראל רוזן: לאחריי היה אחר - - -

<מולי יסלזון: מה זה "קצת יותר רבני", הרב ישראל רוזן?

<ישראל רוזן: - - -

<מולי יסלזון: אני ממש לא רב, ומה זה קצת יותר?

<מולי יסלזון: או רבני או לא רבני.

<ישראל רוזן: רגע.

<ישראל רוזן: בכלל לא הייתה פונקציה כזאת.

<ישראל רוזן: לא הייתה פונקציה – גם ראש מערך וגם מנהל מערך.

<ישראל רוזן: אני הייתי המייסד, משנת 1995 עד לשנת 2000.

<ישראל רוזן: בשנת 2000 נכנס לתפקיד הרב אליהו בן דהן.

<ישראל רוזן: הרב ישראל מאיר לאו העביר את זה לרב אליהו בן דהן, והוא בתוקף תפקידו כמנהל בתי הדין הרבניים היה גם ראש מינהל הגיור בשעתו.

<ישראל רוזן: לא היה בכלל תפקיד של ראש מערך גיור, היה רק הרב הראשי, נשיא בית הדין.

<ישראל רוזן: כשהגיור הועבר למשרד ראש הממשלה, והייתה החלטת ממשלה, ו"תפרו" מערך גיור שהיה צריך לתת מענה לכך שמא זה יברח לכיוון הרפורמים או שמא תחת כנפי ראש הממשלה זה יוצא מתחת כנפי, מה שנקרא, הממסדים הדתיים, אז בנו מערך גיור, ואז אמרו: חייבת להיות פונקציה שנקרא ראש מערך גיור שהוא יהיה מוסכם בין הרב הראשי לבין ראש הממשלה.

<ישראל רוזן: זה מה שהיה.

<ישראל רוזן: אני סובר שכל הדבר הזה – אני לא יודע אם זה לא מאוחר – מיותר לחלוטין.

<ישראל רוזן: אין לו שום תפקיד, לא הלכתי ולא מינהלי.

<ישראל רוזן: ויש כלל גדול במינהל: כל מי שאין לו תפקיד הוא רק מזיק.

אלי בן-דהן: איך אנחנו מסכמים - - -

אלעזר שטרן: שאתה מוצא, שסגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, מוצא פתרון איך הם גם יוכלו לחתן.

אלי בן-דהן: לא הבנתי.

אלעזר שטרן: איך הם גם יוכלו לחתן, לרשום נישואין.

אלי בן-דהן: אבל לגבי ראש מערך גיור, הוא חולק על התפקיד לגמרי.

<ישראל רוזן: לא, אני לא עליך חולק.

<ישראל רוזן: אני אומר אם יש אז בסדר, שיהיה - - -, אני מסכים.

<ישראל רוזן: אבל רק שיהיה סמכותי.

<ישראל רוזן: אני בעד שיהיה סמכותי, אבל אני לא רואה מה התפקיד בכלל.

<ישראל רוזן: יש תפקיד מינהלי שממלא אותו מנהל האגף.

<ישראל רוזן: יש תפקיד - - -

אלי בן-דהן: לכן, הוא באמת לא תפקיד מינהלי.

<ישראל רוזן: ואני אומר: גם זה לא הלכתי.

<ישראל רוזן: כמה שאלות הלכתיות באות לפתחו של הרב הראשי?

<ישראל רוזן: אולי שתי שאלות בשנה.

<ישראל רוזן: שתי שאלות בשנה.

שולי מועלם-רפאלי: אז הוא אומר לך - - -

<ישראל רוזן: בקיצור, גם הרב חיים דרוקמן לא היה פעיל בהיבט ההלכתי.

<ישראל רוזן: זה מיותר - - -

דוד רותם: אתה צודק, דברים הלכתיים היו צריכים להגיע לרב הראשי.

<ישראל רוזן: מה?

דוד רותם: אתה צודק.

<ישראל רוזן: לא, לא, מיותר לגמרי התפקיד.

אלעזר שטרן: הלאה, אני יכול להמשיך להקריא?

דוד רותם: כן.

אלעזר שטרן: (2) "ואלה חברי הוועדה לאיתור ראש מערך הגיור: הרב הראשי לישראל – והוא יהיה יושב ראש הוועדה; (ב) נציב שירות המדינה או נציגו מקרב העובדים הבכירים של משרדו; (ג) המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת או נציגו מקרב העובדים הבכירים של משרדו; (ד) נציג ציבור או עובד מדינה בכיר בעל ידע ומומחיות בתחום הגיור, שימונה על ידי המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת, בהתייעצות עם נציב שירות המדינה; (ה) נציג ציבור או עובד מדינה בכיר בעל ידע ומומחיות בתחום הגיור, שימונה על ידי נציב שירות המדינה, בהתייעצות עם המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת".

אלעזר שטרן: כשירות דיין גיור – 4.

אלעזר שטרן: "כשיר להתמנות דיין גיור מי שמתקיים בו אחד מאלה: (1) הוא כשיר להתמנות כדיין לפי חוק הדיינים; (2) הוא כשיר להתמנות כרב עיר או מכהן בפועל כרב עיר; (3) רב שהוסמך לרבנות על ידי המועצה או שהמועצה אישרה את הסמכתו לרבנות, ועבר בחינה בכתב בנושא גיור ומילה על ידי המועצה או שהמועצה פטרה אותו מבחינה כאמור".

<איגי פז: אפשר להעיר לגבי סעיף 2?

אלעזר שטרן: כן.

<איגי פז: בנוסח הראשון שהיה הייתה דרישה שהוא יעבור בחינה במילה וגרות, והדרישה הזאת, אני לא יודע אם זה מקרי או בכוונה, הושמטה מפה.

אלי בן-דהן: נכון.

אלי בן-דהן: הוא צודק.

אלעזר שטרן: - - -

שולי מועלם-רפאלי: הוא צודק.

אלי בן-דהן: כן, כן.

<איגי פז: אני ראיתי שזה היה חלק מההסכמות, ממסמך ההסכמות - - -

אלי בן-דהן: כן, כן.

אלי בן-דהן: שגם רב עיר צריך בחינה.

אלי בן-דהן: זה מה שביקש הרב - - -

אלעזר שטרן: אבל הבחינה שיש בו, לא בחינה אחרת.

אלי בן-דהן: מה?

<קריאה: בחינה שכתובה - - -

<קריאה: כן.

אלי בן-דהן: כן, כן.

אלי בן-דהן: אותה בחינה שכתובה בסעיף 3 צריכה להיות בסעיף 2.

<איגי פז: זה היה גם בסעיף 2 וגם בסעיף 3.

אלי בן-דהן: נכון.

אלי בן-דהן: צודק, נכון.

אלי בן-דהן: כן, כן, זה מה שסוכם.

<איגי פז: זה היה גם בסעיף 2 וגם בסעיף 3, ועכשיו זה רק בסעיף 3.

אלעזר שטרן: הרב קטלן הציע להוריד את זה.

<קריאה: מה פתאום.

אלעזר שטרן: אין לי בעיה.

אלי בן-דהן: בסדר.

<רוני נויבואר: רגע, אנחנו רוצים להוסיף עוד הערה קטנה לסעיף 3(ב)(2):

<רוני נויבואר: מאחר שעכשיו אנחנו מכניסים לחוק את החלטת הממשלה אנחנו רוצים לבדוק את זה, בגלל שלא כל מה שכותבים - - - של החלטת ממשלה.

<רוני נויבואר: אז אנחנו נחזור עם תשובה לוועדה, בסדר?

אלי בן-דהן: לא הבנתי.

<רוני נויבואר: מהנוסח.

<רוני נויבואר: הנוסח שעלה אתמול, הוא לראשונה כלל בעצם את הפירוט של ועדת האיתור, ואנחנו רוצים לבדוק את זה מול נציבות שירות המדינה, גם לראות שאנחנו כותבים משהו נכון.

<רוני נויבואר: כי מה שכתוב בהחלטות ממשלה לא בהכרח צריך בדיוק להיות ככתבו וכלשונו בחוק.

אלי בן-דהן: בסדר.

אלי בן-דהן: טוב.

אלעזר שטרן: שמעת, מר מולי יסלזון?

<רוני נויבואר: כי אם מחר אין לנו מנהל כללי של המשרד לשירותי דת - - -

אלי בן-דהן: זו החלטת ממשלה.

<רוני נויבואר: כן, אבל אנחנו קולטים אותה ישירות לתוך חוק.

אלעזר שטרן: נכון.

<רוני נויבואר: ואנחנו צריכים לבדוק אותה.

<רוני נויבואר: לא מבחינת ההרכב - - -

אלעזר שטרן: זה על הכול, לא משנה.

אלעזר שטרן: לא כל מה שכתוב צריך - - -

<רוני נויבואר: אין לנו גמישות בחוק.

<רוני נויבואר: והיום אם יש שרים שמתחלפים אז אין בעיה ולא צריך לתקן חקיקה ראשית.

<רוני נויבואר: צריך לוודא שאנחנו - - -

<מולי יסלזון: בזמנו כתבו מזכיר הממשלה.

אלעזר שטרן: - - - מזכיר הממשלה לבד, תעשה מה שמזכיר הממשלה אומר.

<רוני נויבואר: לא, אנחנו נעשה בדיקה נוספת לבד.

<רוני נויבואר: זה יותר טכני.

אלעזר שטרן: בסדר?

אלעזר שטרן: אני דרך אגב חושב שההערה הזאת נכונה גם לגבי הערות אחרות שנאמרו כאן, אבל נדבר על זה.

<מולי יסלזון: בסדר, בסדר, הבנתי.

דוד רותם: טוב, רבותיי, תודה רבה לכם.

דוד רותם: אני מצטער, אני אמשיך את הישיבה הזאת בהזדמנות אחרת.

דוד רותם: יש לי פשוט עכשיו ישיבה אחרת.

עליזה לביא: מה זה בהזדמנות?

עליזה לביא: היום, אדוני?

דוד רותם: מה?

עליזה לביא: היום אתה - - - את הדיון?

דוד רותם: לא היום.

דוד רותם: אנחנו נקבע ישיבה נוספת.

דוד רותם: בינתיים יגיעו חבר הכנסת אלעזר שטרן וסגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, להסכמות.

דוד רותם: תודה רבה, רבותיי, אני דוחה את הישיבה.