הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת החוק בעניין השוויון בנטל ולהסדרת מעמדם של תלמידי הישיבות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 47, 2014-03-02 10:00

איילת שקד: בוקר טוב.

איילת שקד: נשאר לנו רק 52ג, 52ג1 ונחזיר את סעיף (ב) שנפל, לבקשת משרד הביטחון ומשרד המשפטים.

איילת שקד: הדיון על 52ג היה האם להסמיך בודקים שאינם עובדי מדינה, זאת אומרת שמשרד הביטחון יוכל כמו משרד החינוך לשכור גופים חיצוניים שיעשו את הבדיקות, בנוסף לבודקים של משרד החינוך, אחז, שבהם אתם אמורים להתחיל להשתמש גם, במידע שהם יביאו, נכון?

איילת שקד: משרד המשפטים, אתם רוצים להגיד משהו?

<לירון דוד: אני שוב אחדד.

<לירון דוד: כמו שאמרנו בפעם הקודמת, אחת הסיבות המרכזיות לכך שההסדר הקודם, חוק טל, נפל, הייתה היותו בלתי אפקטיבי וחוסר בכלים אפקטיביים ואנחנו חשבנו שאחד הכלים המרכזיים זה באמת לחזק את הפיקוח והאכיפה על ציבור לומדי התורה, כדי שיהיה מצב שרק מי שלומד תורה, ואמרו את זה גם חברי הכנסת החרדיים וגם שאר חברי הכנסת, צריך לקבל את התנאים וההטבות.

<לירון דוד: מי שלא לומד, צריך להתגייס או ללכת למקומות אחרים ש - - -

איילת שקד: צריך להתגייס.

<לירון דוד: בדיוק.

<לירון דוד: אני סבורה שיש לגבי זה הסכמה סביב השולחן ולכן לא צריכה להיות מחלוקת על החשיבות של בקרה.

<לירון דוד: חשבנו שהבודקים, המשמעות שלהם תהיה לתת למשרד הביטחון את האפשרות לעשות את זה בכמה שפחות תקנים של כוח אדם, של עובדי מדינה מפקחים, ועם כן אפשרות לצאת לשטח ולבדוק ולעשות באמת את הפגיעה המינימלית בחירויות של האנשים שלומדים בישיבה.

<לירון דוד: כל מה שבודק צריך לעשות זה רק לקבל רשימה, לכתוב פלוס/מינוס, נמצא/לא נמצא, בהתאם לתעודות זהות, כדי שתהיה מינימום פגיעה בפרטיות.

איילת שקד: למה זה לא היה בהצעת החוק הממשלתית?

<אחז בן ארי: לא היה מנגנון פיקוח בכלל.

<קריאה: לא הגיעו להסכמות עם - - -

איילת שקד: מה זאת אומרת לא הגיעו להסכמות.

<קריאה: לא התגבשה הסכמה למנגנוני פיקוח בהצעת החוק הממשלתית.

איילת שקד: אוקיי, טוב.

איילת שקד: סיימנו לקרוא את זה כבר?

<עידו בן-יצחק: את ג' כן.

<איילת לוי: אני קוראת את סעיף 52ג1, העברת מידע לבודק, שעוד לא הספקנו לקרוא את זה בדיון הקודם.

<לירון דוד: רק אני אציין שבדיון הקודם, לאור הערה של חבר הכנסת יוגב, ביקשו לצמצם את סעיף קטן (ב)(2), 'לדרוש מכל אדם המצוי בחדרים', אז אמרנו שזה רק בהתאם לרשימות.

איילת שקד: באיזה סעיף את?

<לירון דוד: אני בסעיף 52ג(ב)(2).

<לירון דוד: 'לדרוש מכל אדם המצוי - - -', אז אנחנו רוצים לצמצם את שיקול הדעת של בודק כמה שיותר ולכן כדאי 'בהתאם לרשימות'.

איילת שקד: החדרים זה כמובן החדר של הישיבה, חדר הלימוד.

<לירון דוד: חדרים המיועדים ללימוד בישיבה.

<אחז בן ארי: כי הרי מה שהוא מבקש לבדוק זה לא מי נמצא אלא מי איננו.

<לירון דוד: עשינו את אותו דבר לגבי מפקח וזו קצת טעות, כיוון שעם מפקח אנחנו כן רוצים שהוא יוכל לגשת לכל אדם ולדרוש ממנו משהו.

<לירון דוד: בצמצום שעשינו בישיבה הקודמת בעצם יצרנו איזה שהוא כשל לוגי, כי מפקח - - - אתן רוצות להסביר?

<גבי פיסמן: הסמכות של המפקח אמורה להיות יותר רחבה.

איילת שקד: מפקח זה מ-52ב?

<לירון דוד: כן.

איילת שקד: שהוא עובד של משרד הביטחון?

<גבי פיסמן: זה אותו עובד מדינה שבדרך כלל בחקיקה רוחבית אנחנו נותנים להם סמכויות.

<גבי פיסמן: ברגע שניתנות להם סמכויות כניסה הם יכולים לפנות לכל אדם הנוגע בדבר וגם כאן, אני לא רואה שום סיבה שזה לא יהיה כאן, כדי שאם הם רואים בישיבה למשל אדם שנראה להם לא קשור לעניין, שהם יוכלו לבדוק את זהותו, כדי שאם אדם במקרה יצא מחדרי הלימוד, הם יוכלו לבדוק מה הוא עושה שם באותו רגע.

<גבי פיסמן: זאת אומרת אין סיבה לגבי המפקח להגביל אותו לאותה רשימת נוכחות ולעשות את הסמכות שלו מאוד מאוד דווקני.

<גבי פיסמן: לגבי מפקח, עובד מדינה, כן נכון לאפשר לו את שיקול הדעת.

<גבי פיסמן: הוא גורם שכפוף לדין משמעתי, יש את - - -

איילת שקד: לא הבנתי.

איילת שקד: אישרנו את זה אצל מפקח, הוצאנו אצל בודק.

<לירון דוד: לא, בפעם הקודמת אנחנו צמצמנו את זה גם לגבי מפקח.

איילת שקד: בסדר, אבל למה הוא צריך לבדוק מישהו שלא ברשימה?

<לירון דוד: כי שר הביטחון צריך את עובדיו שהם עובדי מדינה, שיהיו להם את מלוא הסמכויות לבדוק כל מיני דברים בישיבה.

<לירון דוד: גם אנשים שלכאורה הם לא קשורים, שהם לא ברשימה, אבל יש להם מידע, או יש להם מסמכים, או יש להם מספרים.

<גבי פיסמן: יכול להיות שאנחנו מדברים, אומר לנו תלמיד מסוים שהוא יצא למטבח.

<גבי פיסמן: אנחנו רוצים לבדוק עם עובד המטבח אם הוא אכן היה שם בשעה איקס או וואי.

<גבי פיסמן: סתם דוגמה.

<גבי פיסמן: למפקח כן צריכה להיות איזה שהיא סמכות שהיא טיפה יותר מהותית.

איילת שקד: אבל הוא לא בודק במטבח, הוא בודק בחדרי הלימוד.

<גבי פיסמן: הוא בודק בחדרי הלימוד, אבל בחדר הלימוד נאמר לו שעובד מסוים יצא - - -

<לירון דוד: הוא מצוי בכל הישיבה, כאן אמרנו לדרוש מכל אדם המצוי בישיבה.

<לירון דוד: דווקא לגבי מפקח לא דיברנו על חדרים ספציפיים, אלא על הישיבה, כיוון ששר הביטחון יכול לשלוח אותו לבדוק כל מיני דברים ולא רק את רשימת התלמידים שלומדים.

<לירון דוד: הוא יכול לבקש אישורים רפואיים, הוא יכול לבקש כל מיני דברים אחרים מראש הישיבה, או מאנשים שנמצאים בישיבה.

<לירון דוד: יש לו סמכויות יותר רחבות.

מרדכי יוגב: איילת, ההיגיון הוא הפוך ויש פה איזה שהיא מחשבה דווקנית.

מרדכי יוגב: ההיגיון הוא שכל מי שנמצא ירצה לזהות את עצמו, כדי שלא יחסרו - - -

<גבי פיסמן: בוודאי.

<גבי פיסמן: והיה ו - - -

מרדכי יוגב: אנא ממך, אם את רוצה בהתרסה, אז אני אגיד לך, תעשי את זה באוניברסיטאות, נראה אותך.

<גבי פיסמן: אני לא רוצה בהתרסה.

מרדכי יוגב: פה זה דחויי שירות, ברור לי, אנחנו רוצים שלא יעשו מה בראש שלהם, שלא יילכו לכיף, לטייל וכו'.

מרדכי יוגב: מסכים איתך במאה אחוז בצורך שלהם להיות בישיבה, לכן הייתי עושה דבר פשוט, את רוצה להיות בדווקא?

מרדכי יוגב: תגדירי את מרחב הזמן שכולם צריכים להתייצב בפניו, תגידי את העשר דקות?

מרדכי יוגב: תגידי את הרבע שעה?

מרדכי יוגב: אלה הזמנים, הקפצה בצה"ל זה שבע דקות, תגדירי באזרחות את הרבע שעה.

מרדכי יוגב: הוא לא יבוא, לא מהעיר ברבע שעה, או לא יודע מאיפה, מנתיבות לאופקים או מבאר שבע למקום אחר.

מרדכי יוגב: את העשר דקות או רבע שעה, שאו אנשים בבית המדרש או אנשים בכיתות צריכים להתייצב בפניו, להגיש לו תעודות זהות.

מרדכי יוגב: גם את סגל הישיבה אני רואה כמחויב.

מרדכי יוגב: סגל הישיבה, קרי ההיררכיה, ראש הישיבה, או מנהל הישיבה, שהם מחויבים בנוכחותו.

מרדכי יוגב: אם את רוצה להיות שוטרת ולתת לו אמצעי שוטר, אז תכשירי אותו כשוטר.

מרדכי יוגב: גם אזרחים, בשביל להפוך אותם לשוטרים עוברים קורס משטרה.

מרדכי יוגב: אם לא מתייצבים בפניו, אם יש בעיות, שיזמין משטרה, אבל לא נכון לעשות את זה משטרה.

מרדכי יוגב: אנחנו לא בקג"ב, אנשים רוצים להתייצב.

<גבי פיסמן: להיפך - - -

מרדכי יוגב: וכן הייתי עושה, אבל פה ירדו לפרטים כל כך לא רלוונטיים, הייתי מנרמל טופס שהוא טופס השחרור, שבו 'תראו לי את כל האנשים פה ותראו לי מי שאיננו פה, מה הטופס שלו?' מיום עד יום, מה הסיבה, אביו נפטר, הוא במילואים, הוא נקרא היום לצו, הוא אינני יודע מה.

מרדכי יוגב: אין טופס ואין אדם?

מרדכי יוגב: יש בעיה, מסמנים.

<גבי פיסמן: אל"ף, יש סיטואציות שהן לאו דווקא אותן סיטואציות מוכרות וידועות מראש, שאני חושבת שצריך - - -

מרדכי יוגב: הדווקאיות הזו היא לא דווקא שתועיל, היא דווקא שתזיק.

מרדכי יוגב: אם אתם רוצים להזיק, תמשיכו.

מרדכי יוגב: אם אתם רוצים להועיל, תעשו את זה פשוט.

מרדכי יוגב: המפקח בא, תוך רבע שעה כולם צריכים להתייצב בפניו, זה לגיטימי, זה בסדר גמור, מי שאיננו שם איננו שם, אם מישהו איחר בחמש דקות הוא יכול לכתוב שהוא איחר בחמש דקות, אסור שהבדיקה שלו תיקח פחות מחצי שעה, כדי שיהיה לגיטימי לברר דברים, או אפילו שעה, שישקיע ויראה, יקבל את הטפסים למה אנשים אינם נמצאים, יגיש את כל זה כדוח, לגיטימי, מצוין, וגם כל ההיררכיה הישיבתית מחויבת בכך.

מרדכי יוגב: גם זה לגיטימי ומצוין.

מרדכי יוגב: כל דבר מעבר לזה, זו פשוט חוצפה, זו פשוט לא הסמכות, זו פשוט דווקאיות שאינני יודע מי מייצג אותה, אבל היא לא תועיל.

מרדכי יוגב: היא תועיל להתנגדות, לא לתועלת הגיונית של החוק.

איילת שקד: בואו נמשיך.

איילת שקד: אנחנו צריכים להצביע על 52ג עם התיקון הזה.

<איילת לוי: אני מקריאה את סעיף 52ג, הסמכת בודקים.

איילת שקד: קראנו את זה כבר.

<גבי פיסמן: סליחה, גברתי, אני יכולה רק עוד הבהרה אחת?

<גבי פיסמן: הנוסח כרגע שהוצע, אני לא הייתי באותה ישיבה, הבנתי שהסמכות היא לדרוש מכל אדם הרשום בישיבה.

<גבי פיסמן: כדי לבדוק אם אדם רשום או לא רשום אני צריכה סמכות רחבה יותר לפנות לכל אדם.

<גבי פיסמן: איך אני יכולה לבדוק - - -

מרדכי יוגב: הסגל של הישיבה, 'מי פה ראש הישיבה?' 'אני'.

מרדכי יוגב: הרי יודעים, יש שם, מכירים.

מרדכי יוגב: 'הוא איננו, הוא בתל אביב', 'מי סגנו כרגע?' 'אני' - - -

<גבי פיסמן: ראש הישיבה צריך - - -

מרדכי יוגב: 'מי מנהל הישיבה?' 'אני', 'אוקיי, תנו לי דין וחשבון'.

<גבי פיסמן: אני לא יודעת, המפקח כרגע נכנס לישיבה, הוא לא יודע - - -

מרדכי יוגב: לא הגנן ולא הטבח ולא האמא של התלמיד שהגיעה ולא החברה או החבר, לא רלוונטיים לעניין, וגם לא נכון לשים אותם בתוך הסל הזה.

מרדכי יוגב: הסגל ההיררכי רלוונטי מאוד, צריך לתבוע ממנו את כל הדברים.

<גבי פיסמן: אין לי כרגע סמכות לפנות גם לסגל ההיררכי בנוסח שהוצע על ידי הוועדה.

<גבי פיסמן: הנוסח הזה לא מאפשר לפנות אלא למי ש - - -

מרדכי יוגב: אז תכתבי במקום 'הנוגע בדבר', 'האחראי לדבר'.

מרדכי יוגב: לא יודע, יכול להיות, האחראי.

מרדכי יוגב: אחריות זה עניין לא הגנן ולא הטבחית ולא האמא של התלמיד.

<גבי פיסמן: איך אני יכולה לבדוק - - -

<עידו בן-יצחק: מה שהיא אומרת, שהיא נכנסת לישיבה, ניצב מולה אדם, היא לא יודעת אם הוא רשום בישיבה או לא רשום בישיבה, ולכן היא לא יכולה - - -

מרדכי יוגב: זה לא מעניין.

מרדכי יוגב: אתם לא מבינים שההיגיון הוא הפוך?

<גבי פיסמן: אבל אין לי סמכות כזאת.

מרדכי יוגב: אני מסביר לך, ההיגיון הוא הפוך, אנשים רוצים להראות שהם נמצאים.

מרדכי יוגב: הוא יצטרך אולי לבדוק ששני תלמידים שאינם דחויי שירות, שהם לא לצורך העניין מזייפים ולקחו תעודת זהות של מישהו אחר.

מרדכי יוגב: זה אולי מה שהוא יצטרך.

מרדכי יוגב: ההיגיון הוא, אנשים רוצים להתייצב, כדי להראות שהם שם.

איילת שקד: מה יעזור לך, יש בן אדם שהוא לא תלמיד בישיבה, או שהוא אחרי גיל הפטור?

<גבי פיסמן: אני צריכה לדעת מי הוא.

<לירון דוד: יכול להיות מצב שהיא תבוא למישהו ותגיד לו - - - איך תדע מי ראש הישיבה, לדוגמה?

מרדכי יוגב: תגיע למשרדים של הישיבה ותשאל.

<לירון דוד: בואו נלך לתסריט הפחות מוצלח.

<לירון דוד: ראש הישיבה לא רוצה להזדהות - - -

מרדכי יוגב: אין דבר כזה.

<לירון דוד: או הוא לא נמצא ברשימה.

מרדכי יוגב: אין דבר כזה.

מרדכי יוגב: למה אתם מדברים סתם על דברים?

מרדכי יוגב: אנשים יראים מהבדיקות האלה, אנשים רוצים להצליח בבדיקות האלה.

איילת שקד: לא, רגע, ראש הישיבה לא נמצא בישיבה כי הוא לא דחוי שירות.

מרדכי יוגב: אנשים יראים מהבדיקות האלה ואנשים רוצים להצליח בהן, הם לא רוצים להיכשל, הם רוצים להצליח.

מרדכי יוגב: זה עולה להם אחרי זה בדמים.

איילת שקד: אנחנו דיברנו עם הרבה אנשים שהם מנהלי ישיבות, שהיו בביקורות.

איילת שקד: כל הרצון שלהם כמובן זה להצליח בביקורת.

איילת שקד: אני לא יודעת אם יש לך ניסיון בזה - - -

<מרים גראזי רוזנבאום: אני מצטערת לקלקל את השמחה, אבל יש מצבים של חוסר שיתוף פעולה בביקורות.

<מרים גראזי רוזנבאום: זה קורה.

<מרים גראזי רוזנבאום: זה קורה שפתאום ראש הישיבה לא נמצא והמבקרים באים ואיזה תלמיד ומישהו, לא ברור, לא מתאים להם בדיוק כרגע ביקורת, אז ממסמסים.

מרדכי יוגב: אז שיצלמו מצב.

מרדכי יוגב: הם יכולים אפילו לצלם היום במצלמה שלהם.

מרדכי יוגב: לצלם מצב.

<גבי פיסמן: אבל מה זה אומר?

<גבי פיסמן: אני לא יודעת מי האנשים.

<גבי פיסמן: יש לי עכשיו תמונה של כל מי שנוכח בחדר, איך זה עוזר לי?

<גבי פיסמן: אני לא יכולה לאמת את זה מול שום דבר ולכן אני צריכה איזה שהיא סמכות כללית לפנות, לראש הישיבה, לא לאנשים אחרים.

מרדכי יוגב: מרימים אליו טלפון, מותר להרים אליו טלפון שלוש, חמש דקות לפני ולהגיד שהוא או מישהו מטעמו יהיה תוך חמש דקות.

מרדכי יוגב: לגיטימי.

<איילת לוי: אף אחד לא חולק על הנחת המוצא.

<איילת לוי: העניין הוא שהיא צריכה מקור הסמכה בחוק, ואת זה מה שהנציגה של משרד המשפטים מנסה לבדוק.

<איילת לוי: אנחנו לא חולקים אם יתייצבו לביקורת וברורה לנו הנחת המוצא שרוצים להראות את הנוכחות בישיבה, עדיין מקור הסמכות צריך להופיע בחוק וזה מה שנציגי משרד המשפטים מנסים להעביר.

מרדכי יוגב: מקור הסמכות בישיבה זה ראש הישיבה ומטה בהיררכיה.

מרדכי יוגב: אין משהו אחר.

<גבי פיסמן: בסדר, כרגע אין סמכות לפנות אליהם.

מרדכי יוגב: לכן תשימו, אני בעד שתשימו, לדרוש מכל אדם האחראי להימצאותם של התלמידים, זה הסגל בהיררכיה שלו.

<גבי פיסמן: למה לא להשתמש פשוט בנוסח הכללי, 'מכל אדם הנוגע בדבר'.

מרדכי יוגב: כי אני לא רוצה שתעשו שם סתם אנשים.

<גבי פיסמן: רק אדם הנוגע בדבר.

<גבי פיסמן: זה הנוסח הכללי וזה מתיישב באופן רוחבי עם החקיקה.

מרדכי יוגב: בואי נבדוק את הנוגעים בדבר.

מרדכי יוגב: אני לא יודע.

<גבי פיסמן: הכוונה היא אותה כוונה, אין לנו מחלוקת על ה - - -

<נתן נתנזון: זה ייצא בדיוק הפוך.

<נתן נתנזון: אם את רוצה להישאר בלומד או האחראי על הלימודים אז תצמצמי את עצמך.

<נתן נתנזון: אם זה כל הנוגעים - - -

<גבי פיסמן: אפשר לצמצם את זה על ה - - -

<נתן נתנזון: הלומד והאחראי.

<נתן נתנזון: בסדר.

מרדכי יוגב: את בעצמך אמרת שאת רוצה לשאול את הטבח האם הוא עבד אצלו.

מרדכי יוגב: זה הפוך, ההיגיון הוא הפוך.

<נתן נתנזון: מוטי, מקובל עליה, הלומד או האחראי.

איילת שקד: בסדר, יופי.

<איילת לוי: אז יש לנו נוסח, 'הרשום בישיבה או הנמנה עם סגל הישיבה'.

איילת שקד: בסדר גמור.

איילת שקד: בואו נצביע.

איילת שקד: אפשר להצביע על ג' כי הקראנו אותו כבר.

איילת שקד: מי בעד סעיף 52ג?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: הסעיף עבר.

איילת שקד: הצבעה בעד סעיף 52ג - רוב הסעיף נתקבל.

איילת שקד: הלאה, ג1.

"(ב) משרד הביטחון יגבש נהלים לעניין העברת המידע לפי סעיף זה באופן מאובטח ולעניין אופן שמירתו והבטחת מחיקתו בהסכמת רשם מאגרי המידע, כהגדרתו בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981; לא יועבר מידע לפי הוראות סעיף זה ולא ייעשה בו שימוש אלא בהתאם לנהלים כאמור.

"(ג) בודק ישמור בסוד מידע שהועבר אליו לפי סעיף זה, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש אלא לפי הוראות סעיף זה או כל דין אחר, או לפי צו של בית משפט".

איילת שקד: למישהו יש הערה על הסעיף?

איילת שקד: טוב, אפשר להצביע.

איילת שקד: מי בעד?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: הסעיף עבר.

איילת שקד: הצבעה בעד סעיף ג1- רוב הסעיף נתקבל.

איילת שקד: אפשר להצביע על הרביזיה?

איילת שקד: עוד לא.

איילת שקד: לבקשת משרד המשפטים ומשרד הביטחון נחזיר את סעיף (ב) ב-52ד.

איילת שקד: נעבור לתקנות, יש עוד עשר דקות.

<איילת לוי: בעמוד 27, בהצעת החוק, בקובץ הגדול, סעיף 26לט.

"(1) הדרכים והמועדים להגשת בקשות לפי פרק זה; "(2) תנאים מוקדמים להגשת בקשה לפי פרק זה; "(3) אופן קביעת תלמידי הישיבה המתמידים ששירותם יידחה לפי סעיף 26כז, בשנת גיוס שלגביה לא הועברה רשימה מאת ועד הישיבות בארץ ישראל או ששר הביטחון סבר שאין לקבל רשימה שהועברה כאמור; "(4) התנאים והכללים להכרה בישיבה לפי סעיף 26לה.

"(ב) תקנות לפי פרק זה יותקנו באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת".

איילת שקד: יש הערה לסעיף הזה, אחז?

<אחז בן ארי: לא.

<נתן נתנזון: רק מה קורה אם הרשימה שהם העבירו היא לא 1,800.

<נתן נתנזון: צריך לעשות פה הכלאה, הם העבירו 1,000, מתחשבים ב-1,000 שלהם ואת ה-800 האחרים השר צריך לעשות.

עפר שלח: זה בסעיף (3).

עפר שלח: סעיף (3) נותן לו אפשרות לעשות אמות מידה.

<נתן נתנזון: אבל כתוב בשנת גיוס שלגביה לא הועברה ישיבה מאת ועד הישיבות.

<נתן נתנזון: נניח שהועברה רשימה של 1,000, סתם - - -

עפר שלח: לא, אבל כתוב גם אם שר הביטחון סבר שאין לקבל רשימה.

<נתן נתנזון: זה משהו אחר.

<נתן נתנזון: אם אין לקבל זה דבר אחד, אני שואל רק על סיטואציה תיאורטית, שבמקום 1,800 הוא העביר 1,000 אז צריך לתת לשר הביטחון להשלים את זה.

עפר שלח: זה אומר שהוא לא מקבל את הרשימה.

עפר שלח: הוא יכול לקבל את השמות שנמצאים בה, אבל הוא לא מקבל את הרשימה.

עפר שלח: כמדומני, שיגידו המשפטנים.

<נתן נתנזון: אם הוא מקבל, נניח, 1,900, אתה צודק, אבל אם הוא מקבל 1,000, הוא מקבל את כל הרשימה והוא יכול להוסיף.

עפר שלח: לא, הוא יקבל את השמות שיש ברשימה.

<נתן נתנזון: אוקיי, בסדר, העיקרון זה שלא יהיה מצב שיכול להשבית אותנו.

<נתן נתנזון: אחז, מה קרה במקרה שוועד הישיבות הגישו רשימה של 1,000 ולא של 1,800.

<נתן נתנזון: פה יש אפשרות, או ששר הביטחון מקבל את הרשימה, או שלא.

<נתן נתנזון: פה צריך להיות שהוא גם יכול להשלים.

<נתן נתנזון: זה מה שאני אומר.

איילת שקד: אתם רוצים להכניס תיקון?

<נתן נתנזון: אם הייתה אליו פנייה של 1,000 במקום 1,800 ובאו עוד 800 פרטיים, שלא באו בזה?

<נתן נתנזון: זה עומד בעקרונות, רק פשוט צריך להכניס את זה פה, שיש ורסיה כזו.

מרדכי יוגב: איילת, אני לא הצלחתי להיכנס למהות העניין כרגע בדקות הבודדות הללו, אבל אם לומר בקול רם את שתי הבעיות שאני אומר שאיתן אפשר לנצח פה, לצורך העניין גם מוביל החוק, חבר הכנסת שלח, גם את, כיושבת ראש הוועדה, אלה הן שתי נקודות שבהימצאותן יכול להיות, לא יודע, אם נביא לתכלית החוק, ובטיפול בהן באופן - - - אני חושב שהדבר דרוש גם עם מי שהחוק עוסק בהם, למיטב הבנתי שתי נקודות.

מרדכי יוגב: האחת קשורה ברביזיה שהגשנו, שנדון בה, בשלב הקבע, איך ניתן גם שם למצוא מצב שהחוק, כפי שהוא, אם לא עמדו ביעדים, הרי שהחוק פוקע, בשלב הקבע, ואז אפשר ליצור מציאות, כי הרי מציאות לא תוכל להיות שפתאום שולחים צווים ל-40,000-50,000 איש ומחר הם מתגייסים.

מרדכי יוגב: זו הרי לא המציאות - - -

איילת שקד: זה, דרך אגב, גם לא מה שהחוק אומר.

איילת שקד: החוק אומר שאם החוק פוקע רק גילאי 21 מתגייסים.

מרדכי יוגב: בשלב הקבע?

מרדכי יוגב: החוק פוקע בכללותו, כל הסיפור פוקע.

איילת שקד: לא, רק גילאי 21 מתגייסים.

מרדכי יוגב: לא משנה.

מרדכי יוגב: זה דבר שהוא גם לא מציאותי וגם הוא זה שבעצם יוצר את המתחים הגדולים.

מרדכי יוגב: לשם אני מחפש איזה שהוא משפט משלים, בלי לפגוע בחוק כולו.

מרדכי יוגב: הוא לא בא לעקר את החוק, והממשלה תתכנס ותשב על מתווה הגיוס, כי הרי יש פה איזה שהוא דבר שגם צריך להתוות אותו.

איילת שקד: מוטי, מה זה קשור למה שקראנו?

מרדכי יוגב: מה שקשור לכאן, ה-1,800, הנקודה השנייה, שבהיבט מעשי, אני לא יודע, אולי נוס יודע, איך הם אומרים שהם לא יודעים לעשות אותו.

מרדכי יוגב: רוצה לומר יש פה בעיה מעשית.

מרדכי יוגב: אני באמת לא יודע, יש פה בעיה שאפשר יהיה שנחוקק את החוק, אין לי תשובה, אבל האות תהיה אות מתה והיא תהיה אות שתביא - - -

איילת שקד: זה נושא אחר, האם להוריד את ה-1,800.

מרדכי יוגב: למרות שזו בעצם סוכרייה, זו סוכרייה של הכרה, אבל היא מורכבת וכפי הנראה בלתי ניתנת כך או אחרת ליישום.

<נתן נתנזון: מוטי, זה בכלל לא ברור שזה לא ניתן כמו שלא רוצים.

מרדכי יוגב: יכול להיות.

<נתן נתנזון: עכשיו השאלה, יכול להיות שהמערכת כמערכת לא רוצה והפרטים רוצים, אז המדינה נותנת את האפשרות, או שהמערכת תיקח את זה או שהפרטים ייקחו את זה.

<נתן נתנזון: אני מניח שבסופו של דבר, כשזה יהיה, הפרטים ירוצו לזה.

עפר שלח: גם המערכת תרוץ כשזה יהיה.

עפר שלח: יהיה לה אינטרס לרוץ.

<נתן נתנזון: תן להם את הכבוד שאולי הם יחזיקו מעמד.

<עידו בן-יצחק: אני רוצה להבין.

<עידו בן-יצחק: בסעיף המתמידים בעצם שר הביטחון צריך לקבוע את הרשימה בשים לב לרשימה שהעביר לו ועד הישיבות הגבוהות.

<עידו בן-יצחק: אם ועד הישיבות העביר 1,000 אז הוא ישים לב ל-1,000 האלה, אבל הוא יצטרך לקבוע את ה-1,800.

<עידו בן-יצחק: מה שיכול להיות, שבסעיף תקנות הזה אפשר אולי להסתפק במילים 'אופן קביעת תלמידי הישיבה המתמידים ששירותם יידחה לפי סעיף 26כז', בלי להתייחס לכל האפשרויות שיכולות לעלות על הדעת, בכל מקרה הוא רשאי לקבוע, בכל מקרה ועד הישיבות, אם הוא יעביר לו רשימה אז הוא יקבע אותם בשים לב לאותה רשימה.

עפר שלח: זה נראה לי הכי נכון.

<נתן נתנזון: בסדר גמור.

מרדכי יוגב: אל"ף, יכול להיות שזה נכון.

מרדכי יוגב: בי"ת, אני בכל זאת מבקש לשים הסתייגות, יכול להיות שאני אוריד אותה, כי אני מרגיש שלא מיצינו את המחשבה שם.

מרדכי יוגב: אני לא רוצה לעכב את הוועדה ואני רוצה לסמן לי את זה, איך לקרוא לזה?

מרדכי יוגב: לעוד דוקטורט קטן כדי לנסות להביא ליותר הסכמה.

איילת שקד: אבל ההסתייגות היא לא בסעיף הזה של התקנות.

איילת שקד: על מה אתה רוצה לשים הסתייגות?

מרדכי יוגב: לא, בסעיף הזה של התקנות הנקרא 26לט(3), שאמנם ידידי נוס מביע פה וגם חברי, חבר הכנסת עפר שלח, משוכנעים שהדבר הזה מצליח, אני רוצה לשמור את זכות ההסתייגות - - -

עפר שלח: זה לא שייך להסמכה של שר הביטחון להתקין תקנות.

מרדכי יוגב: לא, להיפך, עם סמכותו של שר הביטחון לקבוע תקנות אני אשמח מאוד ואני אראה את זה כפתרון, אבל אני רוצה לשמור את ההסתייגות כדי שאכן נוכל להביא לפתרון הזה.

<נתן נתנזון: בסדר גמור.

<נתן נתנזון: ההצעה שהוא הציע זה בדיוק מכסה את הבעיה שלך, ששר הביטחון בשים לב לרשימה, בסדר גמור, במגבלה של עד 1,800.

מרדכי יוגב: מי יכול לנסח את זה?

<עידו בן-יצחק: זה מה שהצעת החוק קובעת, ששר הביטחון קובע את הרשימה בשים לב לוועד הישיבות.

איילת שקד: אז מה אתה מציע לכתוב פה?

<עידו בן-יצחק: הסעיף המהותי הוא סעיף 26כז.

<עידו בן-יצחק: הוא הסעיף שקובע את ההוראות לגבי המתמידים ומה שהוא אומר, עמוד 22, 'קביעת תלמידי הישיבה ששירותם יידחה לפי סעיף זה (בסעיף זה – תלמידי ישיבה מתמידים) תיעשה בשים לב לרשימת תלמידי הישיבות שיציע ועד הישיבות בארץ ישראל לשר הביטחון עד 1 באוגוסט שקדם' וכל זה.

<עידו בן-יצחק: יש פה, אם לא הציע, או אם סבר שר הביטחון שאין לקבל הרשימה, אז הוא קובע 'באופן שיקבע שר הביטחון בתקנות לפי סעיף 26לט'.

<עידו בן-יצחק: באותו מקרה שבו יעביר ועד הישיבות רשימה שהיא חלקית, כוללת רק 1,000 תלמידים, שר הביטחון יצטרך לקבוע איך הוא קובע את ה-800 האחרים.

עפר שלח: ההגדרה של עידו היא הכי טובה.

איילת שקד: אז איך אתה מקריא את סעיף (3)?

<עידו בן-יצחק: '

<עידו בן-יצחק: אופן קביעת תלמידי הישיבה המתמידים ששירותם יידחה לפי סעיף 26כז'.

איילת שקד: בסדר גמור.

<אחז בן ארי: יש לנו בכל זאת הערה לגבי הסעיף הזה, כי הוא נכנס לפרטים של התקנות לגבי הכרה בישיבות, אבל הוא לא מסתכל על ישיבות ההסדר ולא על הישיבות הגבוהות.

<אחז בן ארי: יש אמנם סעיפי הסמכה כלליים, אבל כל המנגנון הזה כאן, סעיפי הסמכה ספציפיים, לא - - -

איילת שקד: אבל יש את זה שם.

<לירון דוד: לא, אין שם.

איילת שקד: יש.

איילת שקד: בהסדר אני זוכרת שיש.

<עידו בן-יצחק: קודם כל הישיבות הגבוהות הציוניות מפנה לסעיף הזה.

<אחז בן ארי: בואו נסתכל רגע.

איילת שקד: תסתכלו בסעיף 22א(ז), 'תקנות לפי סעיף זה יותקנו באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת'.

<עדי אברהם: כן, אבל זה לא עניין ההכרה.

איילת שקד: זה לאיזה עניין שאת רוצה.

איילת שקד: זה כללי שם.

איילת שקד: מה שאת רוצה תעשי שם.

<עידו בן-יצחק: ישיבות הסדר מכוסה, לדעתי, בסעיף.

<לירון דוד: ולגבי הגבוהות אין איזה שהם - - -

מרדכי יוגב: תסתכלו בעמוד 5.

איילת שקד: לא, ההסדר אין בעיה, הם מדברים על הגבוהות.

מרדכי יוגב: הגבוהות, 22ד, (2) ו-(3).

<לירון דוד: אבל ד' הוא לגבי תנאים לדחיית שירות.

<עידו בן-יצחק: יש לך גם ב-22ג(א)(3), אמות מידה נוספות שקבע שר הביטחון.

<נתן נתנזון: אמרו שישנו את זה.

<נתן נתנזון: את לשון הסעיף אמרו שישנו.

איילת שקד: זה בסדר.

איילת שקד: אחז מסכים.

מרדכי יוגב: רגע.

איילת שקד: מוטי, זה בסדר, אנחנו עבדנו על זה אלף פעם.

מרדכי יוגב: אומר פה נוס שדובר על הסעיף הזה.

<נתן נתנזון: מירי אמרה שהיא תכין שינוי, שהנוסח יהיה ברור, שזה כל שנה 300 חדשים, ושלא יחשבו על שנה מסוימת שיהיו 300 מכל שכבות הגיל.

<לירון דוד: יש קושי להפנות ל-22ג בתקנות?

<לירון דוד: תקנות להכרה ברשימת הישיבות?

<אחז בן ארי: תוסיף את 22ג, כי זה אמות מידה להכרה.

<לירון דוד: כאילו שהתנאים והכללים להכרה בישיבה לפי סעיף 26לה ולפי סעיף 22ג.

איילת שקד: אבל בציוניות הגבוהות יש סעיף ששר הביטחון יקבע אמות מידה.

<אחז בן ארי: בקשר להכרה.

<עידו בן-יצחק: וזה שונה מתנאים וכללים?

איילת שקד: מה זה שונה מתנאים וכללים?

איילת שקד: זה אותו דבר.

<עידו בן-יצחק: יכול להיות שצריך להשתמש באותו מינוח.

מרדכי יוגב: אתם מדברים על 22ג(א)?

<לירון דוד: 22ג(א)(3).

<עידו בן-יצחק: יכול להיות שבסעיף ההוא גם צריך להשתמש במונח תנאים כללים ולא במונח אמות מידה.

<אחז בן ארי: בדיוק.

איילת שקד: אז תשנו שם לתנאים וכללים.

איילת שקד: סעיף 26לט, אני אצביע.

איילת שקד: מי בעד?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: הסעיף עבר.

איילת שקד: הצבעה בעד סעיף 26לט - רוב הסעיף נתקבל.

איילת שקד: טוב, זהו, כמעט סיימנו.

איילת שקד: יש את הרביזיה של רוברט.

איילת שקד: רוברט, בוא נקבל את הרביזיה שלך ונכניס את הסעיף.

עפר שלח: מה זה?

איילת שקד: סעיף 52ד(ב).

איילת שקד: משרד המשפטים והביטחון ביקשו להכניס אותו.

<לירון דוד: חובות דיווח נוספות.

איילת שקד: מי בעד הרביזיה?

איילת שקד: יופי.

איילת שקד: הרביזיה התקבלה.

איילת שקד: הצבעה בעד הרביזיה - רוב הרביזיה נתקבלה.

איילת שקד: נפתח הסעיף.

איילת שקד: מי בעד סעיף (ב), זאת אומרת ששר הביטחון רשאי לקבוע חובות דיווח נוספות?

איילת שקד: יופי.

איילת שקד: הסעיף חזר.

איילת שקד: הצבעה בעד סעיף 52ד(ב) - רוב הסעיף נתקבל.

איילת שקד: סיימנו.

דוד צור: איילת, יש בקשה של אלעזר, לעשות פיצול של סעיף 22, לסעיף 22א, ב, ג.

איילת שקד: הוא משך את הבקשה.

דוד צור: הוא לא משך.

איילת שקד: הוא משך, הוא דיבר איתי.

דוד צור: מתי הוא דיבר איתך?

איילת שקד: ביום חמישי.

דוד צור: לא, אז זה נכון לעכשיו.

דוד צור: הוא מבקש לבצע פיצול ולדון ב - - -

<איילת לוי: לא ניתן לדון בזה, זה לא היה על סדר היום.

עפר שלח: זה לא יהיה היום.

דוד צור: לא חייב היום.

עפר שלח: תגיש, אבל לא יהיה היום.

איילת שקד: זה כן יהיה היום.

איילת שקד: הוא אמר לי שהוא מושך את זה.

איילת שקד: אז עוד חצי שעה, אני צריכה ללכת לוועדת חוקה.

איילת שקד: שים את זה על סדר היום.

דוד צור: 22א עד ה.

דוד צור: איילת, את יכולה לעשות את הדיון הזה מחר?

דוד צור: כי אנחנו מפוצלים מפה לעוד מקום.

איילת שקד: לא, אני שמה את זה היום.

איילת שקד: נעשה את זה עוד חצי שעה.

דוד צור: אי אפשר מחר?

דוד צור: כשאנחנו ממילא דנים בזה?

איילת שקד: עוד חצי שעה הצעה על הפיצול.

איילת שקד: חבר הכנסת מזרחי, אתה מחליף את חבר הכנסת בר-לב ?

משה מזרחי: נכון מאוד.

איילת שקד: לא ראינו אותך פה אף פעם, ברוך הבא.

משה מזרחי: בפינאלה.

איילת שקד: מוטי, בבקשה.

מרדכי יוגב: דבר ראשון, להגיש הסתייגות של הפיצול.

מרדכי יוגב: דבר שני, אם תרצי, גם נגיש רביזיה.

איילת שקד: חבר הכנסת צור, זה אתה ושטרן או שזה שטרן?

דוד צור: שטרן.

איילת שקד: שטרן הגיש בקשה לפיצול של ההסדר והציוניות.

איילת שקד: ביום חמישי הוא אמר לי שהוא מושך את הבקשה ועכשיו הבנתי שהוא מחזיר את הבקשה, אז שטרן ומוטי יוגב הגישו בקשה לפיצול של ההסדר והציוניות, כיוון שהם רוצים לטרטר את הקואליציה.

איילת שקד: אפשר להצביע?

איילת שקד: מי בעד הפיצול?

איילת שקד: מי נגד הפיצול?

איילת שקד: הפיצול ירד.

איילת שקד: הצבעה בעד הפיצול – מיעוט הפיצול נדחה.

דוד צור: איך ירד?

דוד צור: כמה זה?

<עידו בן-יצחק: שתיים-שתיים, צריך רוב.

איילת שקד: אני מגישה רביזיה על זה, עוד חצי שעה.

רוברט אילטוב: את מגישה רביזיה עכשיו.

דוד צור: על מה רביזיה?

איילת שקד: הרביזיה על הפיצול של ההסדר.

איילת שקד: מי בעד הישיבות הגבוהות והציוניות לפיצול מהחוק המרכזי?

איילת שקד: מי בעד הרביזיה?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: הרביזיה נפלה.

איילת שקד: הצבעה בעד הרביזיה - מיעוט הרביזיה נדחתה.

איילת שקד: מחר נפגשים על הארכת שירות נשים, קיצור שירות נשים, תישלח הודעה.