ועדת המשנה לתקנות ניירות ערך זירת סוחר לחשבונו העצמי, כנסת 19, פרוטוקול מספר 5, 2014-02-16 11:00

בועז טופורובסקי: שלום לכולם.

בועז טופורובסקי: אנחנו מתחילים את הישיבה.

בועז טופורובסקי: מלשכת היועץ המשפטי יצטרפו אלינו.

בועז טופורובסקי: הבנתי שנמצאים כאן נציגי בנק ישראל.

בועז טופורובסקי: בישיבות הקודמות דיברנו כמה פעמים על הנושא של המינוף.

בועז טופורובסקי: מהרשות לניירות ערך הסבירו לנו עד כמה המינוף הוא מסוכן ועד כמה אנחנו צריכים להגן על האזרח שמשקיע מסיכונים מיותרים.

בועז טופורובסקי: נאמר כאן שדווקא בבנקים מדובר על רמות מינוף גבוהות בהרבה ממה שמוצע לנו כאן בתקנות.

בועז טופורובסקי: התשובה שקיבלנו היא תשובה שלא מדברת על כך שהמינוף הוא נכון או לא נכון אלא מדברת על כך שיש איזושהי רגולציה יותר קשה על הבנקים.

בועז טופורובסקי: נשמח לקבל את התייחסות בנק ישראל לנושא הזה.

<עידו יד-שלום: אני מנהל יחידת ההסדרה בפיקוח על הבנקים.

<עידו יד-שלום: כמו שאתם יודעים, זאת הופעה חוזרת כאן.

<עידו יד-שלום: חשבתי שבסיפור הקודם נגמר הקרקס הזה.

<עידו יד-שלום: אני חושב שיש כאן הרבה התחסדות בטענות של החברות שעוסקות ב-פורקס כי הן מכירות את המצב, והסברנו את זה, והן בוודאי לא רואות את ספר הרגולציה על הבנקים ואז לעשות שריפיטינג על נושא אחד ולהיטפל אליו, יש בזה המון התחסדות.

<עידו יד-שלום: ניגש לעובדות.

<עידו יד-שלום: אנחנו בדקנו בשני בנקים להם היו טיעונים ובדקנו כיצד הם מנהלים את העסקים באותן פלטפורמות.

<עידו יד-שלום: בדקנו איזה נתונים שנעשו במהלך הבדיקה.

<עידו יד-שלום: זאת לא ביקורת אלא זה תהליך של בדיקה שכולל בחינה של מסמכים.

<עידו יד-שלום: קודם כל, מספר המשתמשים.

<עידו יד-שלום: הפעילות בפלטפורמה הזאת משמשת קהל לקוחות מצומצם ביותר.

<עידו יד-שלום: כרגע רשומים בשני הבנקים ביחד עשרות בודדות של לקוחות וזה אחרי מספר שנים של פעילות.

<עידו יד-שלום: זה בוודאי לא דומה לתיאורים ששמענו לגבי איזה פלטפורמות שעקפו את ה-פורקס ונכנסו לבנקים.

<עידו יד-שלום: אין שום קשר.

<עידו יד-שלום: כלומר, זה עיוות מוחלט של העובדות.

<עידו יד-שלום: בכל רבעון מצטרפים עשרות בודדות וחשוב להדגיש שבניגוד לזירות סוחר, הפעילות אינה מיועדת לכל לקוח מזדמן.

בועז טופורובסקי: למי היא מיועדת?

<עידו יד-שלום: עכשיו אומר.

<עידו יד-שלום: בדקנו את סוגי הלקוחות.

<עידו יד-שלום: הפעילות מוצעת, קודם כל וכשיטה, ללקוחות הבנקים בלבד שמוכרים לבנקים מקצועיים ומתוחכמים.

<עידו יד-שלום: בדקנו גם את סוגי הלקוחות ומצאנו שרובם שחקני שוק הון, שאלה רוב הלקוחות, ויש יבואנים ויצואנים ותאגידים אחרים, ויש גם מיעוט זעיר של אנשים פרטיים, של לקוחות פרטיים מתוחכמים, שהם לקוחות הבנק והבנק מכיר אותם.

<עידו יד-שלום: גם אם חברות ה-פורקס עשו איזה תרגיל ושלחו מישהו להתחזות ולראות, אני כמעט בטוח שגם אם הן עשו זאת, יכול להיות שזה הצליח להיכנס למסננת הראשונה ואחר כך הפעילות לא המריאה אלא אם באמת יש לו פעילות אמיתית של לקוח שהוא לקוח מהותי וחזק.

בועז טופורובסקי: כדי להבין מה שאתה אומר.

בועז טופורובסקי: אם אני עכשיו – ואני בשום אופן לא לקוח מתוחכם – בא לבנק שלי ורוצה לסחור בצורה כזאת, זה יתאפשר לי או לא?

<עידו יד-שלום: לדעתי לא.

<עידו יד-שלום: ככל שבדקנו את הנתונים של אלה שקיימים, התשובה היא כנראה לא אלא אם אפשר להגיד שאנשים בכלל לא ניסו להיכנס אבל זה לא נראה לי מעשי.

<עידו יד-שלום: לגבי בדיקות ההתאמה.

<עידו יד-שלום: בדקנו גם לפי הנהלים של הבנק.

<עידו יד-שלום: כלומר, זאת שיטת העבודה גם אם פה ושם יכול להיות שיש חריגים כמו תמיד.

<עידו יד-שלום: אגב, לא מצאנו חריגים אבל לפי הנהלים של הבנק הלקוחות נדרשים לידע וניסיון בתחום מכשירים פיננסיים במט"ח, הכרות והבנה של המסחר והסיכונים הכרוכים בו ומידת ההתאמה של הלקוח נבחנת על סמך הכרות עמו ופגישה אישית עם מנהל חדר עסקאות או נציג מטעמו.

<עידו יד-שלום: לקוחות שנמצאו מתאימים מקבלים הדרכה אישית מקיפה מידי הגורמים המקצועיים ומספר לא מבוטל של לקוחות נדחו בשל חוסר התאמה.

<עידו יד-שלום: אלה דברים שלקחנו מתוך ניירות הבנק.

בועז טופורובסקי: זה אומר שיש הדרכה.

בועז טופורובסקי: הבנקים מדריכים.

<עידו יד-שלום: יש.

<עידו יד-שלום: לגבי הפעילות של הפלטפורמה, רוב האנשים האלה מכירים את שוק ההון וזה לא הניסיון הראשון שלכם בשוק ההון, אבל הם מדריכים אותם לגבי הפלטפורמה עצמה.

<עידו יד-שלום: לגבי מסגרת אשראי, ביטחונות ומינוף.

בועז טופורובסקי: אני אשמח אם תרשמו את זה כי אתם הסברתם לנו למה אסור לשלב בין הדרכה לבין אותו גוף.

<קריאה: יש הדרכה של הפלטפורמה.

בועז טופורובסקי: תרשמו.

בועז טופורובסקי: תתייחסו אחר כך.

<עידו יד-שלום: רוב הלקוחות של חסר העסקאות, ואני מניח שגם הלקוחות האלה, אלה לא לקוחות שמקבלים ייעוץ.

<עידו יד-שלום: כלומר, הייעוץ ניתן ללקוחות מסוג אחר, אבל זה לא האישיו כרגע.

<עידו יד-שלום: מסגרת אשראי, ביטחונות ומינוף.

<עידו יד-שלום: מסגרת האשראי המוקצית ללקוחות נקבעת בהתאם לסך כל הפעילות שלו בבנק מאחר והוא גם לקוח של הבנק וסך כל הביטחונות שהניב.

<עידו יד-שלום: המינוף המותר לפעילות הלקוח הוא די נמוך.

בועז טופורובסקי: כמה?

<עידו יד-שלום: אנחנו בדקנו ובדקנו כמה פעמים.

<עידו יד-שלום: מצאנו שזה לא יותר מאשר מוצע בתקנות.

<עידו יד-שלום: אני לא רוצה לחשוף סודות.

<עידו יד-שלום: כלומר, המינוף הוא לא יותר גבוה.

<עידו יד-שלום: אני לא רוצה לחשוף כי מדובר בשני בנקים ואם אני אומר את הנתונים, כל בנק ידע מה הבנק השני נותן.

<עידו יד-שלום: מדובר פחות או יותר באותו טווח בו מדברות התקנות.

בועז טופורובסקי: זאת אומרת, לא יותר מפי חמישים.

<עידו יד-שלום: פי חמישים, בוודאי שלא.

<עידו יד-שלום: זה כל כך מופרך שבכלל לא מצאנו שום דבר דומה לזה.

<עידו יד-שלום: הלקוח נדרש להפקיד הפקדה ראשונית בסכום של עשרות אלפי דולרים ומעלה.

<עידו יד-שלום: למרות השוני בין שני הבנקים ובלי להיכנס לשיטות המדידה, המינוף הסטנדרטי אינו גבוה מהממוצע בתקנות.

<עידו יד-שלום: יש כאן איזושהי בעיה שאני לא כל כך רוצה להיכנס אליה של איך מודדים מינוף.

<עידו יד-שלום: אני לא בטוח שהשיטה הפשוטה לקחת את היקף העסקאות, זאת השיטה היחידה שקיימת.

<עידו יד-שלום: יש גם אלמנטים של חשיפה ויש עסקאות שמכסות אחת את השנייה ואז הן מוטלות או כפולות.

<עידו יד-שלום: יכול להיות שיש ניואנסים במדידה אבל לא כאן המקום.

<עידו יד-שלום: לגבי בקרות וביקורות.

<עידו יד-שלום: מבוצעת בקרה שוטפת על פעילות הלקוח בכל שעות המסחר ודרישת הביטחונות מעודכנת בהתאם.

<עידו יד-שלום: המערכת נתונה לסקירת הביקורת הפנימית ומערכות הבקרה וכמובן גם לבקרה של הפיקוח על הבנקים שלא ניתן לבטל אותה.

<עידו יד-שלום: אני משוכנע שאם הפיקוח על הבנקים היה רואה – ותמיד דברים בורחים – פעילות שדומה לפעילות שאנחנו רואים בחדרי עסקאות של החברות האלה, היינו עוצרים אותה.

בועז טופורובסקי: אם עכשיו היית מגלה שיש בנק שנותן מינוף של בערך פי מאתיים, זה היה משהו שהיה מדליק אצלך נורת אזהרה?

<עידו יד-שלום: כן.

<עידו יד-שלום: אני לא רוצה להתחייב בשם המפקח, אבל נראה לי שהיינו עוצרים את הפעילות הזאת.

בועז טופורובסקי: תודה רבה.

בועז טופורובסקי: התייחסות קצרה של שניים, שוקי ורונן.

<יהושע אברמוביץ: האמת שאני נדהם מחלק מהדברים שנאמרו על ידי נציג בנק ישראל שבא עם עמדה מאוד מוצקה.

<יהושע אברמוביץ: גם דרך ההתבטאות שלך, אני חייב לציין שלא כל כך אהבתי והיא לא הייתה כל כך ממלכתית.

<יהושע אברמוביץ: לעצם העובדות.

<יהושע אברמוביץ: קודם כל, אתה אומר שיש רק שני בנקים עם שתי מערכות.

<יהושע אברמוביץ: כל הבנקים, למיטב ידיעתי, כמעט כל הבנקים המסחריים בישראל מאפשרים את הפעולה הזאת, בטח הרבה מעבר לשני בנקים.

<יהושע אברמוביץ: אני אישית מכיר ארבעה שבאופן אישי אני ו/או אנשים מטעמי עשו את הבדיקות האלו, החל מפועלים, לאומי, דיסקונט, הבינלאומי ועוד.

<יהושע אברמוביץ: בנק ישראל בא ואומר שרק שני בנקים עושים את זה, זה לא.

בועז טופורובסקי: זה לא מה שהוא אמר.

בועז טופורובסקי: הוא אמר שהוא בדק שני בנקים.

<עידו יד-שלום: בדיונים כאן דובר על שני בנקים ואותם בדקנו.

<עידו יד-שלום: זה מה שאמרתי.

<עידו יד-שלום: לא צריך לסלף את דבריי.

<יהושע אברמוביץ: הבנתי.

<יהושע אברמוביץ: לבוא ולומר שהבנקים לא נותנים מינוף מעל לחמישים, אני חושב שזאת אמירה – נאמר את זה בעדינות – לא מדויקת.

<יהושע אברמוביץ: לראיה, אני אישית עשיתי פעולה בשבוע שעבר במינוף של אחד למאה.

<יהושע אברמוביץ: בבדיקות שעשיתי עם אנשים אחרים, אחד מהם סטודנט שנה ראשונה אחרי טיול בדרום אמריקה – כנראה שם הוא קיבל את המינוף אבל על פי בקשתי עשה את זה באחד מהבנקים הגדולים בישראל – ונתנו לו לעשות פעולה במינוף של אחד למאה.

<יהושע אברמוביץ: לא נראה לי שהוא עבר איזושהי השתלמות או קורס בשוק ההון.

<יהושע אברמוביץ: האמת היא שהוא עשה את הפעולה בהדרכתי וכמובן הפעולה לא הייתה בהיקף גדול.

<יהושע אברמוביץ: סכומי הכסף שהיו בחשבונו לא היו סכומי עתק אלא הסכום היה 13 אלף שקלים.

<יהושע אברמוביץ: הוא אמנם עשה פעולה על עסקה קטנה מאוד אבל נתנו לו לעשות דבר כזה.

<יהושע אברמוביץ: אני חושב שהעובדות שהוצגו לנו כאן על ידי בנק ישראל, אני חושב שמה שהוצג לנו לא מגובה במציאות שיש לנו בשטח.

<יהושע אברמוביץ: שאלה נוספת שיש לי.

<יהושע אברמוביץ: האם לקוח שמפסיד – אותו אחד שהיה בדרום אמריקה והחליט לעשות פעולה באלף דולר – ובסוף שבוע היה איזה משבר והיה נגרם לו הפסד בגלל המינוף הגבוה של 3,000 דולר, האם היו מסתפקים באותם אלף דולר שהוא ביקש ועשה את הפעולה או שהיו יורדים לחשבונו הפרטי?

<יהושע אברמוביץ: התשובה היא רטורית, הבנק היה יורד לחשבונו הפרטי.

<יהושע אברמוביץ: החברות, או לפי מיטב ידיעתי, היום מתחייבות ללקוח שהסכום אותו הוא ביצע, זה הסכום היחידי שייגבה ממנו ולא ירדפו אחריו.

בועז טופורובסקי: הנקודה הובנה למרות שאני יוצא מנקודת הנחה שאם עידו מבנק ישראל אומר את מה שהוא אומר, זה כך.

<עידו יד-שלום: אני דיברתי על הפלטפורמות האלה.

<עידו יד-שלום: החבר שלך הסטודנט לא עשה דרך הפלטפורמות האלה אותן בדקנו.

<יהושע אברמוביץ: באחד משני הבנקים הגדולים בישראל.

<טל אבן-זהב: הרצוג, פוקס, נאמן.

<טל אבן-זהב: אנחנו מייצגים את איגוד זירות סוחר.

<טל אבן-זהב: אני לא רוצה לחזור על דברים ששוקי כבר אמר אבל הנקודה האחרונה באמת מדגישה את העניין.

<טל אבן-זהב: קודם כל, למיטב ידיעתי אין כללים כתובים לצורת הפעילות הזאת בבנקים אלא אם כן אני טועה.

<טל אבן-זהב: זאת אומרת, הבנק שנותן מינוף בשיעור מסוים, הוא לא עובר על איזושהי הוראה כתובה או משהו כזה.

<טל אבן-זהב: הפיקוח על הבנקים יוכל להעיר לו בשלב כזה או אחר.

<טל אבן-זהב: אני חושבת שגם צריך להתייחס להיקף הפעילות הזאת בכלל במט"ח בפעילות דומה בבנקים והיקף הפעילות של הזירות מסך כלל הפעילות בשוק ההון.

<טל אבן-זהב: אני חושבת שזה גם נושא.

<טל אבן-זהב: בבנקים מן הסתם הפעילות היא רחבה וגדולה ועדיין בתוך כל הפעילות של הבנק – ואני מניחה שלפיקוח זה בוודאי רלוונטי – זה משהו מסוים שאני לא בטוחה שתמיד מעורר שאלות של איתנות פיננסית של הבנקים אלא זה רחוק מזה.

<טל אבן-זהב: במקביל גם העניין של הפיקוח והעניין של האיסורים שמטילים עליהם או המגבלות שמטילים עליהם.

<טל אבן-זהב: למיטב ידיעתי, דרך אגב, בחוץ לארץ יש רגולציה ספציפית.

<טל אבן-זהב: זאת אומרת, גם כשהפעילות הזאת נעשית בתוך בנקים, אותם בנקים, הזירה המסוימת יש לה רישיון של זירת סוחר או רישיון מקביל או איזשהו פיקוח מקביל או משהו כזה.

<טל אבן-זהב: זה לא דבר שנבלע בתוך כלל הפעילות של הבנק.

<טל אבן-זהב: עלה על העניין של ההדרכה עליה אנחנו מדברים הרבה.

<טל אבן-זהב: שוב, זה בדיוק הצד הנגדי לעסקה שנותן הדרכות.

<טל אבן-זהב: אנחנו ביקשנו את הדברים האלה.

<טל אבן-זהב: גם זירות הסוחר נדרשות להתאמת הלקוח לזירה והן צריכות להכיר כל אחד ואחד מהלקוחות והם מן הסתם ייתנו את הדין מול הרשות, אם יימצא לקוח שאינו מתאים לפעילות בזירה.

<טל אבן-זהב: בהיבט הזה, זאת בוודאי רגולציה דומה אם לא מחמירה אפילו על הזירות הספציפיות.

<טל אבן-זהב: מעבר לנקודה שאני לא יודעת איך הקשרים של הבנק כנותן אשראי, דבר שאסור כמובן בזירה, הבנק כנותן אשראי לפעילות הזאת לאותם אנשים שסוחרים מול הבנק.

<טל אבן-זהב: זאת נקודה שהיא מאוד מאוד חשובה.

<טל אבן-זהב: כמובן בזירה אין שום סיכון כזה, לזירה אסור לתת אשראי ללקוחותיה.

<טל זהר: הדברים שנאמרו כעובדות, אני רוצה להאמין שהבנקים הטעו את המפקח והוא לא בחר להציג דברים שהם לא עובדות.

בועז טופורובסקי: אתה חזור על הדברים.

<טל זהר: אני אומר שני דברים.

<טל זהר: נציג בנק ישראל אמר שזה לא מוצע לכל הקהל ואנחנו הוכחנו ושלחנו לוועדה ניירות עם צילומי מסך של חומר פרסומי של הבנקים שפונה לכל אדם יש מצגת מיוחדת על הפעילות של הבנקים ואנחנו יכולים לשלוח אותה שוב.

<טל זהר: הוא העלה את הנושא של כמות.

<טל זהר: אני מדבר רק על שני הבנקים הגדולים, בנק הפועלים ובנק לאומי, שכל אחד מעסיק יותר מחמישים עובדים בנושא הזה, בנושא של שירותי מט"ח.

<טל זהר: יש להם כל מיני דסקים ללקוחות שסוחרים במט"ח.

<טל זהר: האם סביר שכל אחד מהבנקים יחזיק חמישים עובדים - והם מקבלים משכורות יפות – על כמה עשרות לקוחות שמפעיל כל בנק?

<טל זהר: זה לא הגיוני.

<טל זהר: אני יודע שיש שם אלפים, אבל אני אומר שבוודאי לא עשרות.

<עידו יד-שלום: אני חושב שלא הבנת מה אמרתי.

בועז טופורובסקי: רגע.

בועז טופורובסקי: יש לכם עוד משהו לומר?

<טל זהר: עוד נקודה אחת ואני מדלג על הדברים שכבר נאמרו.

<טל זהר: גם בנושא ההדרכה, שלחנו דוגמאות להדרכות שהבנק נותן.

בועז טופורובסקי: הוא אמר.

בועז טופורובסקי: הוא לא אמר שאין הדרכה.

<טל זהר: מבחינת שעות מסחר, הבנק לא פתוח כל שעות המסחר.

<טל זהר: אין חדר מסחר בבנק שפתוח כל שעות המסחר במט"ח ולכן העניין הזה שהפוזיציות נעקבות בכל רגע נתון, ניהול הסיכונים שלנו מחמיר יותר מניהול הסיכונים של הבנק כי אנחנו מחזיקים אנשים 24 שעות ביממה.

בועז טופורובסקי: ההתייחסות שלכם ואחר כך עידו יתייחס.

<גיא דביר: דיברו כאן על ההיקף של פעילות מט"ח בבנקים.

<גיא דביר: אין ספק שבבנקים יש היקף פעילות גדול אבל צריך לזכור שזירות המסחר, בעוד שהן פונות לפלח שוק של קהל קמעונאי, אצל הבנק מתקיים מסחר במט"ח, מתקיים אצלו מסחר בחוזים ללקוחות גדולים ולכן ההיקפים מן הסתם גדולים.

<גיא דביר: כמו שאמר הפיקוח על הבנקים, הלקוחות מאופיינים שם באותם לקוחות שאינם קמעונאים וזה שיש להם שם עובדים רבים, אין ספק שיש להם עובדים רבים והבנק עושה את זה מתוקף תפקידו לאפשר מסחר ללקוחות גדולים במט"ח.

<גיא דביר: לגבי הנושא של מתן אשראי.

<גיא דביר: הנושא הזה הוכרע בחוק.

<גיא דביר: הבנק, לעומת זאת, הוא מוסד שנותן אשראי וכמוסד שנותן אשראי, אני לא הפיקוח על הבנקים, יש לו איזונים.

בועז טופורובסקי: החוק מונע אפשרות לתת אשראי.

בועז טופורובסקי: סגרנו את הסיפור הזה.

<גיא דביר: הבנק כמוסד שנותן אשראי, יש לו איזונים ובכל העולם הבנקאי יש איזונים מתאימים לגבי אופן נתינת האשראי והטיפול בכך, דבר שלא קיים בזירות.

<גיא דביר: כמו שאמר המפקח על הבנקים, לא היינו רוצים להעתיק את כל הרגולציה שקיימת על הבנקים אליהם.

בועז טופורובסקי: הדרכה.

<גיא דביר: בנוגע להדרכה.

<גיא דביר: העמדה של הרשות לגבי הדרכה היא שאינה רואה הדרכה באופן שלילי.

<גיא דביר: ההדרכה, ככל שניתנת לגבי הפלטפורמה, לגבי אופן השימוש בפלטפורמה, היא רצויה והיא מותרת.

<גיא דביר: הזירות לא צריכות להתעסק בייעוץ בקשר למדיניות השקעה במכשיר פיננסי וגם לא סוגי הדרכות שממליצות על טכניקות השקעה שונות שהן בעצם גם לתחום מסוכן.

<גיא דביר: זה לא מה שהם צריכים לעסוק בו.

בועז טופורובסקי: עידו, התייחסות לכל הדברים.

<עידו יד-שלום: למעשה לא שמענו דברים חדשים.

<עידו יד-שלום: שמענו שיש הרבה עובדים בחדרי עסקאות ואני יודע שיש הרבה חדרי עסקאות, אבל אנחנו התמקדנו בפלטפורמות האינטרנט.

<עידו יד-שלום: לגבי המצגת.

<עידו יד-שלום: זה שיש מצגת, זה מאוד נחמד אבל אמרתי שבסופו של דבר אנחנו בודקים תוצאה.

<עידו יד-שלום: גם במצגת כתוב שהנושאים, כפוף לשיקול דעת הבנק ולהתאמות.

<עידו יד-שלום: אז בסדר, הראיתם מצגת.

<עידו יד-שלום: חוץ מזה, לא שמעתי עוד טיעונים חדשים.

בועז טופורובסקי: אומרים שיש מינוף לא כמו שאתה אמרת.

<עידו יד-שלום: אם הוא ייתן שמות, נבדוק.

בועז טופורובסקי: אומרים שיש היקף עסקאות.

<עידו יד-שלום: על היקף עסקאות שגם לא קשור לפלטפורמה הזאת אלא כנראה קשור למשהו אחר.

<עידו יד-שלום: אני לא יודע מה זה היקף קטן.

<יהושע אברמוביץ: אני מוכן עכשיו להתקשר לבנק שלי.

<עידו יד-שלום: אנחנו נבדוק.

<עידו יד-שלום: אם יש משהו חריג, אנחנו נבדוק את זה.

<יהושע אברמוביץ: בוא נתקשר עכשיו לבנק שלי ונראה אם אני יודע לעשות עסקה מעל אחד לחמישים.

<יהושע אברמוביץ: מוכן להראות לך את זה בשידור חי.

בועז טופורובסקי: עידו, יש איזושהי בעייתיות.

בועז טופורובסקי: אני כמובן מאמין לך, אבל שוקי, אם תביאו לכאן הוכחה בישיבה הבאה, אנחנו נתעמת אתה.

<רונן סולומון: אין בעיה לפתוח כאן אינטרנט ולהיכנס לבנק.

<יהושע אברמוביץ: נראה לך את זה ממש בשידור חי.

<יהושע אברמוביץ: יבוא המפקח על הבנקים ויגלה שיש עולם אחר.

<רונן סולומון: רק צריך אינטרנט.

בועז טופורובסקי: תביאו לי בבקשה את הדוגמה הזאת שהיא מנוגדת למה שנאמר כאן, ואנחנו נטפל בזה.

בועז טופורובסקי: אני הזמנתי לכאן גם את נציגי הבנקים אבל משום מה אף אחד מהם לא טרח להגיע.

בועז טופורובסקי: גם איגוד הבנקים הוזמן ואין כאן אף אחד משם.

<רונן סולומון: בכוונה.

<רונן סולומון: הם יושבים על הגדר ובונים על כך שהתקנות יעברו.

<רונן סולומון: אני חושב שאדוני מבין את זה.

בועז טופורובסקי: אני אזמין אותם שוב לישיבה הבאה.

בועז טופורובסקי: אני אראה בצורה לא יפה אם הם לא יבואו.

בועז טופורובסקי: אנחנו נתקדם הלאה.

בועז טופורובסקי: עידו, תודה רבה.

בועז טופורובסקי: אנחנו מתקדמים.

בועז טופורובסקי: אני חייב לומר שעדיין לא נחה דעתי מהסיפור הזה, אבל אנחנו מתקדמים.

בועז טופורובסקי: אני גם זוכר שאנחנו מטפלים ברגולציה של זירות מסחר ולא של הבנקים, אבל אם אני לא אשתכנע שיש סיבה מספקת לחלק מההגבלות שיש בתקנות המוצעות כאן, אני אמליץ לשנות אותן.

בועז טופורובסקי: סיימנו בפרק ט', כולל, והיום אנחנו עושים את פרק י' ו-י"א בהם יש מעט שינויים.

בועז טופורובסקי: כמו בישיבות הקודמות, בואו נעשה את זה באופן יעיל ומהיר.

<שרה קנדלר: אנחנו בפרק י', פרק שעוסק בדיווחים.

<שרה קנדלר: אנחנו דנים בדיווחים לרשות וכרגע שמנו בצד את נושא הפרסום של הדיווחים שיידון בהמשך כי עוד לא סיכמנו אותו מול הייעוץ המשפטי.

<שרה קנדלר: אם כן, כרגע אנחנו מדברים על כל הדיווחים שיוגשו לרשות.

בועז טופורובסקי: מה לא סיכמנו?

<שרה קנדלר: את נושא הפרסום לציבור, אילו דוחות יהיו פומביים ואילו לא.

<שרה קנדלר: אנחנו מדברים כאן על דיווחים מידיים, דיווחים חודשיים, דיווחים רבעוניים ודיווחים שנתיים וכל מה שיהיה בדיווחים כרגע, זה כל מה שידווח לרשות.

<שרה קנדלר: בישיבה אחרת, בהמשך, נדון באילו מהם יהיו פומביים.

<שלומית ארליך: אנחנו מתייחסים לכל הנושא ולתוכן עצמו כאילו מוגש לרשות בלבד.

<שרה קנדלר: כרגע, כן.

<שלומית ארליך: זה משפיע על התוכן.

<שרה קנדלר: נכון.

<שרה קנדלר: פרק י': דיווחים לרשות סימן א: הוראות כלליות 45.

<שרה קנדלר: הגשת דוח דוח המוגש לרשות יכלול את הפרטים הנדרשים בתקנות אלה ופרטים נוספים הדרושים להבנת העניין או האירוע.

<שרה קנדלר: על חוות דעת המצורפת לדוח המוגש לרשות יחולו הוראות תקנה 5ב לתקנות דוחות תקופתיים ומידיים.

<שרה קנדלר: חברה רשאית לכלול פרטים הנדרשים בדוח תקופתי בדרך של הפניה לדוח פרטים נוספים שהגישה החברה וכן לכלול פרטים הנדרשים בדוח תקופתי או בדוח פרטים נוספים בדרך של הפניה לדוח רבעוני לדוח חודשי או לדוח מידי שהגישה החברה כפי שפורסמו באמצעות דיווח אלקטרוני (בתקנה זו – דוח אחר) ויחולו הוראות אלה: לא ייכלל מידע בדרך של הפניה לדוח רבעוני או לדוח חודשי אם חלפו למעלה מארבע שנים ממועד הגשתו.

<שרה קנדלר: לא ייכלל מידע בדרך של הפניה לדוח אחר שבו מובא אותו מידע בדרך של הפניה.

<שרה קנדלר: לא ייכלל מידע בדרך של הפניה אם הדבר עלול להטעות או לגרום אי בהירות.

<שרה קנדלר: הפניה תיעשה באופן מפורש ותציין את סוג הדוח שאליו נעשית ההפניה, התאריך אותו נושא הדוח, התאריך שבו הוגש הפרקים או הסעיפים שאליהם נעשית ההפניה והעניין שאליו נעשית ההפניה, תוך ציון מפורש של העובדה שהמידע מובא בדרך של הפניה.

<שרה קנדלר: תובא כל התפתחות שחלה או עדכון, אם נדרש, לגבי מידע המובא בדרך של הפניה.

<שרה קנדלר: אם המידע המובא בדרך של הפניה הוא מסוג שלגביו נדרשה הסכמה מראש להכללתו בדוח, תובא הסכמה מחדש כאמור גם להכללתו בדיווח הנוכחי על דרך של הפניה.

בועז טופורובסקי: הערות.

<שרה קנדלר: 46.

<שרה קנדלר: אישור וחתימת הדוח בדוח יצוין תאריך החתימה עליו.

<שרה קנדלר: בצד כל חתימה יצוין שם החותם ותפקידו בחברה.

<שרה קנדלר: דוחות מיידיים כאמור בסימן ב' ודוחות חודשיים כאמור בסימן ג' לפרק זה ייחתמו בשם החברה בידי המורשה לחתום בשם החברה, ובלבד שתוכנם אושר בידי אחד מאלה: יושב ראש הדירקטוריון.

<שרה קנדלר: המנהל הכללי.

<שרה קנדלר: נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים.

<שרה קנדלר: ממלא תפקיד מהתפקידים האמורים בחברה אף אם תואר משרתו שונה.

<שרה קנדלר: דירקטוריון החברה יאשר דוחות שנתיים כאמור בסימן ה' לפרק זה ודוחות רבעוניים כאמור בסימן ד' לפרק זה והדוחות ייחתמו בשם החברה בידי כל אלה, או בידי ממלאי תפקידים כאמור בחברה אף אם תואר משרתם שונה: יושב ראש הדירקטוריון.

<שרה קנדלר: המנהל הכללי.

<שרה קנדלר: נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים.

<שרה קנדלר: 47.

<שרה קנדלר: שפת הדוח הדוח ייכתב בשפה העברית, וינוסח ככל האפשר בלשון פשוטה וברורה.

בועז טופורובסקי: אם יש לכם הערות, תאמרו לי בסוף סעיף.

<שרה קנדלר: 48.

<שרה קנדלר: דיווח אלקטרוני דוח, הודעה וכל מסמך שיש להגישו לרשות לפי תקנות אלה, יוגש לפי תקנות ניירות ערך (חתימה ודיווח אלקטרוני), התשס"ג-2003 (להלן – תקנות חתימה ודיווח אלקטרוני).

<שרה קנדלר: 49.

<שרה קנדלר: פרסום דוחות והודעות אנחנו מדלגים על כל 49 שמדבר על כל נושא הפרסום.

<שרה קנדלר: 50.

<שרה קנדלר: דוחות ותיקונים לפי דרישה חברה חייבת להגיש לפי דרישה מיוחדת של יושב ראש הרשות או של עובד שהוא הסמיכו לכך תוך המועד שיקבע בדרישה ובלבד שהמועד שיקבע בדרישה לא יהיה קצר מהמועד שנקבע בתקנה 51(ב), דוח מיידי על עניין או אירוע, אם לדעתם יש להם או עשויה להיות להם השפעה מהותית על החברה, על לקוחות החברה או על מסחר בזירה.

<שרה קנדלר: חברה חייבת, לפי דרישה של יושב ראש הרשות או של עובד שהוא הסמיכו לכך - למסור בכתב לרשות בתוך המועד שיקבע בדרישה הסבר, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים הכלולים בדוח או בהודעה לפי תקנות אלה.

<שרה קנדלר: להגיש דוח המתקן דוח או הודעה שהוגשו לפי תקנות אלה, בתוך המועד שיקבע בדרישה אם נוכחו כי דוח או הודעה שיוגשו אינם כנדרש לפי תקנות אלה.

<שרה קנדלר: יושב ראש הרשות רשאי להורות לחברה לאחר שנתן לה הזדמנות להשמיע את טענותיה, להגיש בתוך תקופה שתקבע - דוח שיכלול חוות דעת, נוסף על חוות דעת שנכללה בדוח שהוגש, אם נוכח כי דוח כאמור אינו כנדרש או כי פרטים שנמסרו מכוח סעיף קטן (ב) מחייבים מתן הוראה כאמור.

<שרה קנדלר: דוחות כספיים, חוות דעת או סקירה של רואה החשבון שביקר או שסקר אותם או של רואה חשבון אחר, במקום אלה שנכללו בדוח שהגוש לרשות, אם לדעתם הם לא נערכו לפי העקרונות החשבונאיים המקובלים וכללי הדיווח המקובלים ואינם משקפים באופן נאות, בהתאם לעקרונות ולכללים האמורים, את מצב עסקי החברה.

<שרה קנדלר: על (6) אנחנו מדלגים כי הוא עוסק בפרסום.

<שרה קנדלר: שוכנע יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לך כי נבצר מחברה להגיש דוח או הודעה לפי פרק זה במועד שנקבע לכך בתקנות, רשאי הוא להאריך את המועד להגשתם.

<שרה קנדלר: ראה יושב ראש הרשות כי הדבר נחוץ לשם שמירה על עניינם של ציבור הלקוחות, רשאי הוא או עובד שהוא הסמיכו לכך לדרוש מחברה להגיש לרשות נתונים כאמור בפרק י"א באופן שייקבע על ידו.

בועז טופורובסקי: אני מבין שאין לכם הערות למעט הסעיפים הקטנים אליהם עוד לא הגענו.

<טל אבן-זהב: אנחנו כמובן שומרים את הזכות לגבי התוכן, בהנחה שאם וכאשר ייקבע שמשהו מהדברים האלה אמור להתפרסם לציבור.

בועז טופורובסקי: לגבי שני הסעיפים עליהם דילגנו.

<טל אבן-זהב: לא, לגבי כל הסעיפים.

<שרה קנדלר: סימן ב: דיווח מיידי 51.

<שרה קנדלר: הדוח המיידי ומועד הגשתו דיווח לפי סימן זה וכן דוחות מיידים שנדרשת חברה להגיש לפי החוק יוגשו כדוחות מיידיים לפי סימן זה.

<שרה קנדלר: המועד להגשת דוח מיידי הוא לא יאוחר מהשעה 17:00 ביום העסקים הראשון שלאחר המועד שבו נודע לחברה לראשונה על קרות האירוע.

<שרה קנדלר: לעניין זה – "נודע לחברה לראשונה על קרות האירוע" – נודע לראשונה על התרחשות האירוע לאחד מאלה: יושב ראש הדירקטוריון של החברה, המנהל הכללי שלה, מנהל העסקים הראשי שלה, נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים בחברה, מזכיר החברה או ממלא תפקיד מהתפקידים האמורים בחברה אף אם תואר משרתו שונה.

<שרה קנדלר: בדוח יצוינו היום והשעה שבהם התרחש האירוע המדווח אם הוא ידוע לחברה והיום והשעה שבהם נודע לחברה לראשונה על קרות האירוע המדווח.

<שרה קנדלר: 52.

<שרה קנדלר: אירוע או עניין בעל השפעה מהותית חברה תדווח על כל אירוע או עניין אשר יש להם או עשויה להיות להם השפעה מהותית על החברה, על לקוחות החברה או על המסחר בזירה.

<שרה קנדלר: 53.

<שרה קנדלר: חשד למעילה של עובד בחברה נתעורר חשד סביר למעילה של עובד בחברה בכספי החברה או בכספי לקוחות החברה, יצוין בדוח דבר המעילה וכן העובדות הרלוונטיות לעניין זה.

<שרה קנדלר: בתקנה זו, "מעילה" – עבירה על אחת מהעבירות המנויות בסימנים א', ו' ו-ז' שלש פרק י"א לחוק העונשין.

<שרה קנדלר: 54.

<שרה קנדלר: הודעה לפי סעיף 44כח הודעה לפי סעיף 44כח לחוק תוגש כדוח מיידי לפי היראות סימן זה.

<שרה קנדלר: 55.

<שרה קנדלר: שינוי פרטי החברה שונה שמה של החברה או שמה המסחרי כאמור בתקנה 2(א)(3)(ב), יוגש דיווח אודות פרטי השינוי.

<שרה קנדלר: חל שינוי במען החברה, במספרי הטלפון, הפקסימיליה או בכתובת הדואר האלקטרוני או בכתובת אתר האינטרנט של החברה, יובאו בדוח פרטי השינוי.

<שרה קנדלר: 56.

<שרה קנדלר: ניהול טכנולוגיית המידע וממשק המשתמש התרחש אירוע מהותי הקשור לניהול טכנולוגיית המידע, יוגש דוח אודות פרטי האירוע.

<שרה קנדלר: 57.

<שרה קנדלר: הודעה לחברת ביטוח הוגשה הודעה לחברת ביטוח בקשר עם ביטוח שערכה החברה לפי סעיף 44יג(ב)(5) לחוק, ידווח תוכן ההודעה ומועד הגשתה.

<שרה קנדלר: 58.

<שרה קנדלר: בעל שליטה חל שינוי בהיקף או באופן החזקות של בעל שליטה בחברה, תגיש החברה דיווח המפרט את השינוי ומועדו, ודוח המפרט את מצבת אחזקות בעלי השליטה לאחר השינוי.

<שרה קנדלר: הפך אדם לבעל שליטה בחברה בלא שקיבל היתר לכך מהרשות, תדווח החברה לרשות על כך וכן תגיש דוח המפרט את מצבת אחזקות בעלי השליטה לאחר השינוי.

<שרה קנדלר: 59.

<שרה קנדלר: מינוי או הפסקת כהונה חדל אדם מלשמש יושב ראש הדירקטוריון, דירקטור, המנהל הכללי, מנהל העסקים הראשי, נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים או ממלא תפקיד מהתפקידים האמורים בחברה אף אם תואר משרתו שונה, יובאו פרטי בדבר מועד הפסקת הכהונה והאם למיטב ידיעת החברה הפסקת הכהונה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעת הרשות או לקוחות החברה.

<שרה קנדלר: אם כן, יפורטו נסיבות אלה.

<שרה קנדלר: מונה אדם יושב ראש הדירקטוריון, דירקטור, המנהל הכללי, מנהל העסקים הראשי, נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים או ממלא תפקיד מהתפקידים האמורים בחברה אף אם תואר משרתו שונה, יובאו לגביו הפרטים המנויים בתקנה 26 או 26א לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים, לפי העניין, וכן פרטים לגביהם נדרשת חברה או בעל היתר שליטה להגיש הודעה לרשות כאמור בסעיף 44כח(א) לחוק בקשר לאותו אדם.

<שרה קנדלר: חדל נושא משרה בכירה בחברה שדאינו נמנה על בעלי התפקידים המנויים בתקנת משנה (א) מלשמש בתפקידו והפסקת הכהונה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעת הרשות או לקוחות החברה, יובאו פרטים בדבר מועד הפסקת הכהונה ונסיבות אלה.

<שרה קנדלר: 60.

<שרה קנדלר: אי התאמה התגלתה חריגה מהותית בעת ביצוע התאמות נכסי, חוזי וכספי לקוחותיה של חברה או לא קיבלה החברה מרואה החשבון המבקר דוח מיוחד בדבר ההתאמות היומיות לגבי כספי לקוחותיה כמור בתקנה 27, תדווח החברה לרשות על כך ויובאו בדוח פרטים בדבר מהות והיקף אי ההתאמה.

<טל זהר: הערה לגבי "ולא תוקנה בתוך זמן סביר".

<טל זהר: בכמה חוקים של ניירות ערך, אפשר לקחת דוגמה מקרנות נאמנות ובכל מיני מקומות אחרים בהם יש מדיניות.

בועז טופורובסקי: אני לא רואה את זה.

<שרה קנדלר: הוא רוצה להוסיף לנוסח "ולא תוקנה בתוך זמן סביר".

<טל זהר: כן.

<טל זהר: בנושא של חריגה ממגבלות.

<שרה קנדלר: זה לא אותו הדבר.

<שרה קנדלר: בקרנות מדובר על עמידה במדיניות ההשקעות.

<טל זהר: במידה שיש חריגה, החריגה זוהתה והחריגה תוקנה תוך זמן סביר – בדרך כלל אלה 72 שעות אבל אפשר לדבר על מהו זמן סביר לפי החוקים האחרים שחלים על גופים מפוקחים אחרים בישראל – יש זמן סביר שאם החריגה תוקנה תוך אותו משך זמן סביר, לא צריך לדווח על כך.

<טל זהר: אני מבקש שזה יוסף כאן.

<שרה קנדלר: בנושא קרנות הנאמנות אני יודעת שיש הוראה אבל היא מדברת על אי עמידה במדיניות ההשקעות.

<שרה קנדלר: זה לא אותו דבר.

<שרה קנדלר: כאן אלה כספי הלקוח.

<שרה קנדלר: גם שדם, אני לא יודעת אם לא צריך לדווח.

<טל אבן-זהב: יש פטור מדיווח אם זה תוקן בתוך זמן סביר.

<טל אבן-זהב: ההנחה היא שכאשר יש סטייה, היא מסוימת והיא זמנית וארעית לחלוטין ומתוקנת.

<גיא דביר: מדובר כאן בחריגות מהותיות.

<טל זהר: שיוגדר מה זאת חריגה מהותית.

<גיא דביר: הנושא של מהותיות הוא נושא ששלוב בדיני ניירות ערך כחוט השני והוא עומד בכל דיני ניירות ערך, הנושא של מהותיות.

<גיא דביר: אנחנו לא מכניסים כאן פרמטרים מספריים של מהותיות.

<גיא דביר: חשוב לנו לדעת לגבי חריגה גם אם היא תוקנה.

<גיא דביר: צריך להינתן דיווח על כך.

<גיא דביר: התקנה לא מדברת על חובת תיקון.

<גיא דביר: הנושא של התיקון, החובות האלה קיימות בפרק כספי הלקוחות.

<גיא דביר: אנחנו לא רואים סיבה שכאשר יש חריגה, חריגה לא צריכה להיות.

<גיא דביר: אנחנו לא מדברים על חריגות קטנות וסתמיות אלא על חריגות מהותיות והחריגות המהותיות האלה צריכות להיות מדווחות לרשות.

בועז טופורובסקי: אני מקבל את זה.

בועז טופורובסקי: נמשיך.

<גדי ירום: זה הפך להיות תקנה 21 וזה כבר לא 27.

<שרה קנדלר: כל ההפניות לא נכונות ובסוף נסדר אותן.

<שרה קנדלר: זאת הערה ששזורה לאורך כל התקנות האלה.

<שרה קנדלר: יש הרבה הפניות שאינן נכונות ואנחנו נסדיר זאת.

<שרה קנדלר: 61.

<שרה קנדלר: נתונים שנכללים בדוח החודשי ודרישות לפי סעיף 44יג(ב)(5) לחוק חל שינוי מהותי במידע שנכלל בדוחות לפי תקנות 107 עד 109, תדווח החברה לרשות על השינוי, לרבות התייחסות החברה לעמידתה בדרישות לפי סעיף 44יג(ב)(5) לחוק במהלך תקופת הדיווח מאז הדוח החודשי האחרון עד יום הדיווח.

<שרה קנדלר: חרגה החברה מהדרישות לפי סעיף 44יג(ב)(5) לחוק, תדווח החברה לרשות על המועד שממנו חרגה מדרישות אלה, תוך פירוט מהות והיקף החריגה.

<שרה קנדלר: 62.

<שרה קנדלר: שינויים מהותיים בהסכם המסגרת חברה הרשאית לפי הסכם עם הלקוח לשנות את תנאי הסכם המסגרת, תדווח על כל שינוי מהותי, בציון מועד השינוי, שבועיים לפחות לפני מועד השינוי, ויובאו בדוח פרטים אלה – מהות השינוי ונוסחו.

<שרה קנדלר: מועד כניסת השינוי לתוקף.

<שרה קנדלר: יצורף, הסכם המסגרת המלא, בו מסומן השינוי שבוצע.

<שרה קנדלר: יצורף הסכם המסגרת המלא והמעודכן ללא סימון שינויים.

<גדי ירום: אם אפשר להחריג את זה רק לפרקים א' עד ז'.

<גדי ירום: מאחר ויש הוראות שהן פרטניות, יכול מאוד להיות שיהיה לי הסכם מסגרת עם לקוח אחד שייראה בצורה מסוימת והסכם מסגרת עם לקוח אחר שייראה בצורה אחרת.

<גדי ירום: אני לא אצטרך כל פעם להוציא דיווח מיידי כשאני מגיע לאיזושהי הסכמה פרטנית עם איזשהו לקוח לגבי מה שלא נמנה על פרקים א' עד ז'.

<גיא דביר: אם מדובר בהסכמה, לקוח הסכים לשינוי, אני לא רואה צורך בדיווח, אבל התכלית של הסעיף הזה היא באותם מקרים בהם במסגרת ההסכם עם הלקוח החברה יכולה לשנות תנאים באופן חד צדדי ולכן אנחנו מבקשים שבמצב כזה יינתן דיווח מראש.

<טל אבן-זהב: זה לא מוחרג כאן.

<טל אבן-זהב: מדובר כאן על הסכם המסגרת בכלל.

<טל אבן-זהב: לא מוחרג, לא בהקשר הזה ולא בהקשר שאתה אומר עכשיו.

<גדי ירום: זה גם זה וגם כל הנושא הזה מטופל במסגרת תקנה 49 ישירות מול הלקוח.

<גדי ירום: ממילא אתה חייב להודיע לו שבועיים מראש.

<שרה קנדלר: אתה מודיע לו אבל אנחנו רוצים שתודיע גם לנו.

<שרה קנדלר: אנחנו רוצים לקבל הודעה.

<גדי ירום: כשאני עם לקוח ספציפי החלטתי על שינוי?

<גיא דביר: אם מדובר בהסכמה של הלקוח וההסכמה התקבלה פוזיטיבית על ידי הלקוח ולא מדובר בפרקים א' עד ז', אני לא רואה צורך.

<טל אבן-זהב: אנחנו מבקשים שתחריגו את זה.

<גדי ירום: לא רק א' עד ז' אלא להבהיר שיוחרגו מקרים בהם לא מדובר ב-א' עד ז' והתקבלה הסכמה של הלקוח ספציפית.

<טל אבן-זהב: הכוונה כאן היא לדווח לרשות על הסכם המסגרת הכולל שהוא רלוונטי לכל הלקוחות.

<גדי ירום: הכוונה היא למצבים בהם השינוי נעשה.

בועז טופורובסקי: איך יהיה הניסוח החשד?

<שלומית ארליך: למעט חלקים א' עד ז'.

<גיא דביר: ולמעט מקרים לא בחלקים א' עד ז', הלקוח הסכים לשינוי.

<שלומית ארליך: מה שגיא אומר זה בעצם מתחלק לשניים.

<שלומית ארליך: לגבי א' עד ז', הסעיף הזה יחול רק לגבי א' עד ז'.

<גיא דביר: הוא יחול באופן כללי.

<גיא דביר: הסעיף הזה יחול באופן כללי ולא יחול לגבי נושאים שאינם נמצאים בפרקים א' עד ז' ולשינוי התקבלה הסכמת הלקוח מראש.

<שלומית ארליך: זה אומר שאם אתה ב-א' עד ז' והתקבלה הסכמת הלקוח.

<גיא דביר: אתה צריך בכל מקרה.

<שלומית ארליך: לגבי א' עד ז', אתה חייב בכל מקרה.

<גיא דביר: לגבי יתר הפרטים, אם התקבלה הסכמת הלקוח, אין צורך.

בועז טופורובסקי: בסדר גמור.

<שרה קנדלר: 63.

<שרה קנדלר: אירוע מהותי לגבי כספי לקוחות ולגבי סיכוני האשראי של החברה אירע אירוע מהותי באשר להחזקת כספי לקוח אצל התאגיד הבנקאי או המוסד הכספי מחוץ לישראל לפי העניין, תדווח על כך החברה לרשות.

<שרה קנדלר: בכלל זה תדווח החברה על החלטה להתקשר עם תאגיד בנקאי או מוסד כספי מחוץ לישראל החדשים ויצוינו בדוח שמו, דירוגו, אם ישנו, מדינת ההתאגדות שבו התאגד ומועד תחילת ההתקשרות.

<טל אבן-זהב: לגבי אירועים אמיתיים שרלוונטיים לתאגיד הבנקאי או המוסד הכספי ככל שידוע, לזירה כמובן.

<שרה קנדלר: אפשר להוסיף ככל שידוע.

<שרה קנדלר: אין לנו בעיה להוסיף.

<גיא דביר: אין לנו התנגדות להוסיף "ככל שידוע".

<טל אבן-זהב: למיטב ידיעת החברה.

<גיא דביר: אני רוצה לתקן.

<גיא דביר: ככל שניתן להשיג ולא ככל שידוע לחברה.

<טל אבן-זהב: לחברה יש חובה לעקוב אחרי מה שקורה.

<טל אבן-זהב: זה באמת מיותר.

<שלומית ארליך: זה יהיה "ככל שידוע לחברה".

<שרה קנדלר: החליטה החברה על התקשרות עם מקור סיכון אשראי מהותי חדש, שאינו לקוח הזירה, יצוינו בדוח שמו, דירוג מקור סיכון האשראי אם ישנו, מדינת ההתאגדות של מקור סיכון האשראי, מועד תחילת הפעילות וסוג הפעילות המבוצעת באמצעותו.

<שרה קנדלר: הוחלט על שינוי מדיניות החשיפה לסיכון אשראי בזירה, יצוינו בדוח מדיניות החשיפה לסיכון האשראי קודם לשינוי, מדיניות החשיפה לסיכון אשראי העדכנית ומועד כניסת השינוי לתוקף.

<שרה קנדלר: עבר מקור סיכון אשראי מהותי, שהזירה חשופה אליו מקבוצת סיכון אחת לקבוצת סיכון נמוכה יותר, יתואר השינוי.

<שרה קנדלר: 64.

<שרה קנדלר: מינוי וחילופין של רואה חשבון מבקר חדל רואה החשבון המבקר של החברה לכהן בתפקידו, יפורט מועד הפסקת הכהונה.

<שרה קנדלר: הייתה למיטב ידיעת החברה הפסקת הכהונה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעתה רשות או לקוחות החברה, יפורטו הנסיבות כאמור.

<שרה קנדלר: מונה אדם לרואה החשבון המבקר של החברה, יובאו שמו, מען משרדו ותאריך המינוי.

<שרה קנדלר: 65.

<שרה קנדלר: חריגה ממנגנון קביעת המחירים ציטטה החברה מחיר ללקוח בחריגה ממנגנון לקביעת מחירים בלתי תלוי הנגזר מנתונים שאינם בשליטת החברה שעוגן בתקנון החברה, יובאו בדוח פרטים בדבר החריגה, מועד החריגה, היקף החריגה והסיבות לה, ולגבי עסקאות שבוצעו במחיר שנקבע בחריגה ממנגנון קביעת המחירים הבלתי תלוי במשך הזמן בו התקיימה החריגה – יפורטו מספר העסקאות המרוויחות של לקוחות ומספר העסקאות המפסידות של לקוחות במשך הזמן האמור, וכן סך כל הרווחים של לקוחות בעסקאות המרוויחות וסך כל ההפסדים של לקוחות בעסקאות המפסידות במשך הזמן האמור.

<שרה קנדלר: לעניין חישוב הרווח או ההפסד של העסקה, מספר העסקאות המרוויחות ומספר העסקאות המפסידות יחולו הוראות תקנה 104 בשינוים המחויבים.

<שרה קנדלר: הסעיף הזה יותאם לנוסח של דוח לקוחות מרוויחים ומפסידים כי הוא מפנה לשם לגבי החישוב.

<טל אבן-זהב: גם 66.

<טל זהר: אנחנו נעיר אחרי כן לשני הסעיפים.

<שרה קנדלר: 66.

<שרה קנדלר: חריגה ממגבלות המסחר חרגה החברה ממגבלות המסחר שקבעה בתקנון ביחס לגידור סיכוניה, יובאו בדוח פרטים בדבר החריגה, מועד החריגה, היקף החריגה והסיבות לה.

<טל אבן-זהב: ב-66, וכנראה גם ב-65, מצוינים נושאים שכבר ירדו.

<טל אבן-זהב: הם היו בתקנות הקודמות, אז היו דרישות להתייחס אליהם בתקנון.

<טל אבן-זהב: הדרישות האלה כבר נמחקו מהתקנות.

<שרה קנדלר: נמחק הצורך להעביר לנו את זה קודם אבל זה עדיין יצטרך להיות בתקנות.

<גיא דביר: התקנון לא נמחק.

<גיא דביר: הוא נמצא בחוק עצמו.

<גיא דביר: בהתאם לחוק את התקנון צריך להעביר לנו לפני תחילת הפעילות.

<גיא דביר: כחלק מתנאי הרישיון הרשות מאשרת את התקנון.

<גיא דביר: מה שנמחק זה באמת אותה רשימה שהייתה בתקנות שמתייחסת לנושאים שבתקנות.

<גיא דביר: הפרק של הדוחות הוא הפרק שעוסק בדיווחים ולכן בכמה תקנות הוא מתייחס לדברים שיהיו קבועים בתקנון.

<גיא דביר: אם הדברים לא יהיו בתקנון, מן הסתם אין צורך לדווח על זה.

<גיא דביר: אבל מכיוון שאנחנו יודעים שזה כן יהיה, מכיוון שעל פי החוק אלה שמוסמכים לאשר תקנון – ואנחנו נבקש את הדברים הללו – לכן במקרים שמתוארים כאן, תצטרכנה החברות להגיש.

בועז טופורובסקי: טל, אם יש חריגה ממנגנון קביעת מחירים או ממגבלות מסחר שהחברה קבעה בתקנון שלה, למה שהיא לא תדווח על כך?

<טל אבן-זהב: בתנאי שיודגש כאן

<טל אבן-זהב: בתקנות "ובלבד שקבעה כך בתקנון", כי אחרת זאת פשוט דרישה חוזרת למה שנמחק כבר מהתקנון.

<טל אבן-זהב: לקבוע את זה בתקנון.

בועז טופורובסקי: זה רשום.

בועז טופורובסקי: חרגה החברה ממסחר שקבעה בתקנון.

<טל אבן-זהב: אם קבעה בתקנון.

<גיא דביר: זה מגביל באיזושהי צורה.

<גיא דביר: הרי בסופו של דבר הנושא של התקנון קבוע בחוק והחוק קבע שהרשות תאשר את התקנון.

<גיא דביר: הרשות גם יכולה להורות על שינוי בתקנון, על הוספה ועל הורדת פרטים.

<גיא דביר: ברור שאם זה לא יהיה בתקנון והרשות תחשוב שבאמת זה לא צריך להיות בתקנון, זה לא יהיה בתקנון.

בועז טופורובסקי: מה אכפת לך לכתוב "אם קבעה"?

<גיא דביר: כל עוד זה לא פוגע בשיקול הדעת.

<שרה קנדלר: אין בעיה לכתוב את זה.

<שרה קנדלר: "ובלבד שקבעה".

<טל אבן-זהב: ממילא עולה כאן דבר אחר שהוא בעייתי מבחינתנו ולא ברור איך להתייחס אליו כרגע.

<טל אבן-זהב: בעצם דברים שהיו קבועים כאן קודם בתקנות ונמחקו לאור ההערות שלנו, למעשה אומרת הרשות שהרשות תקבע אותם ותדרוש אותם מחדש בהוראות מול חברה ובעצם מול כל החברות.

בועז טופורובסקי: אני בשוק כי דבר כזה יכול לקרות.

<טל אבן-זהב: גם אנחנו.

<גיא דביר: יש סעיפי הסמכה וסעיפי ההסמכה הללו אומרים במה תעסוקנה התקנות, וגם יש סעיפים אחרים שאומרים בחוק במה יעסקו הוראות הרשות.

בועז טופורובסקי: אתם הייתם בכל הישיבות ואתם מבינים את רוח הדברים.

בועז טופורובסקי: יש דברים שבוטלו.

<שרה קנדלר: אנחנו בעצמנו הבאנו את ההצעה לבטל את הסעיף שעסק בתקנון כי חשבנו שאין צורך להביא אתו כרגע בתקנות.

<שרה קנדלר: זה לא אומר שאחר כך הרשות שמוסמכת בחוק לאשר את התקנון, לא תבוא בדרישות מסוימות לאישור התקנון.

בועז טופורובסקי: אם זאת פתאום תהיה דרישה שבתקנון יגבילו אותם למינוף אחד לעשרים, יש בעיה עם דבר כזה.

<שרה קנדלר: ברור.

<שרה קנדלר: ברור שאסור לרשות לסטות מההוראות.

<גיא דביר: אנחנו לא עוסקים כאן בתיקון 42.

<גיא דביר: תיקון 42 כבר עבר והסמכויות שניתנו לרשות עברו.

בועז טופורובסקי: זה ברור.

<טל אבן-זהב: צריך להיות גם ברור שהוראות הרשות וההנחיות האלה לאשר תקנון, זה לאשר תקנון כמוש הוא אלא אם כן יש בו דברים שאינם סבירים אבל לא שהרשות תכתוב תקנון חדש עבור החברות.

<גיא דביר: שוב אנחנו חוזרים לתיקון 42.

<גיא דביר: כל הנושא של הסמכויות לגבי התקנון, התקנות לא אמורות לעסוק בהן.

<גיא דביר: זה הנושא שמוגדר בתיקון 42 והוא כבר עבר ואושר.

<טל זהר: אבל הן כן עסקו זה והן נמחקו.

<שרה קנדלר: מחקנו את זה ביוזמתנו.

<גדי ירום: אם אני צריך לדעת שהתקנון שלי צריך להכיל א', ב', ג' ו-ד', בואו נאשר את זה כאן בוועדה ואין שום בעיה.

<גדי ירום: אנחנו נעמוד בזה.

<גדי ירום: אם יהיו תקנות נוספות שמתייחסות לתקנון הזה, אנחנו נדע איך להתייחס אליהן.

<גדי ירום: אם אתם מחקתם את זה, אחת משתיים, או שזה לא יופיע בכלל וזה גם לא יופיע לאחר מכן בסעיפים שמתייחסים לזה, ואני חושב שזה לא תקין.

<גיא דביר: אנחנו לא יכולים לשנות את מה שכבר עבר.

<טל אבן-זהב: סמכויות הרשות על פי החוק היו צריכות לבוא לידי ביטוי בתקנות.

<שרה קנדלר: לא נכון.

<שרה קנדלר: לא כל סעיפי ההסמכה של הרשות דורשות תקנות.

<שרה קנדלר: לרשות יש סעיפי הסמכה לתת פטורים ספציפיים ולעשות הרבה פעולות שלא דורשות תקנות.

<טל אבן-זהב: נכון, אבל בוודאי לא דברים כאלה בסיסיים כמו תקנון שמלכתחילה גם אתם סברתם שצריך להיות בתקנות.

<גיא דביר: לא, אנחנו לא סברנו שזה צריך להיות בתקנות.

<גיא דביר: במסגרת הבקשה לרישיון, במסגרת התקנון המוצע, סברנו שתפרט החברה את הנושאים הבאים שיהיו בתקנון שלה.

<גיא דביר: קיבלנו כאן את ההערה שהייתה הערה נכונה, שזה בכלל לא צריך להיות במסגרת תקנות.

<גיא דביר: על פי החוק הנושא של התקנון לא מוסדר בתקנות.

<טל אבן-זהב: תראו את סעיף ההסמכה.

<גדי ירום: איזו הערה הייתה?

<גיא דביר: אנחנו לא מקבלים הערות רק מכם אלא מעוד גורמים.

<גיא דביר: ההערות האלה היו נכונות ולכן תיקנו את זה.

<טל אבן-זהב: האם לדעת הוועדה הנושאים האלה צריכים להיקבע בהוראות הרשות?

<שלומית ארליך: לפי סעיף ההסמכה, ההוראות לעניין התקנון לא צריכות לבוא לידי ביטוי בפרק הרישיון.

<שלומית ארליך: כך אנחנו סברנו גם בהתחלה וגם אמרנו לרשות.

<טל אבן-זהב: אבל הן צריכות לבוא לידי ביטוי אחר כך בהודעה של הרשות לחברות?

<שלומית ארליך: לפי החוק הסעיף המסמיך קובע, אבל אין לי כאן את הנוסח.

<טל אבן-זהב: הסעיף המסמיך מדבר על אישור התקנון.

בועז טופורובסקי: אני מבין את הסעיף המסמיך.

בועז טופורובסקי: אני אומר לכם וגם לרשות שאם ישתמשו בנושא של אישור התקנון כדי להכניס דברים שהם מהותיים שצריכים להיות בתקנות והן ברמה של תקנות, זה, ראשית, לא מקובל ולא יתקבל, ושנית, זה יאלץ אותנו לשנות כאן את התקנות בהתאם למה שאנחנו רואים לנכון.

בועז טופורובסקי: אישור התקנון, צריך לזכור שאישור של נושאים וסעיפים - הם ברמה של תקנון ולא ברמה של תקנות.

<שרה קנדלר: זה ברור.

<שרה קנדלר: אני אקריא לך את הסעיף המסמיך.

<שרה קנדלר: סעיף 44יח(א) אומר: "חברה בעלת רישיון זירה תקבע כללים בתקנונה שיאושרו בידי הרשות לניהול תקין והוגן של זירת הסוחר לרבות כללים להפיכת עמידתה בדרישות לפי הוראות חוק זה".

בועז טופורובסקי: בסדר גמור.

בועז טופורובסקי: את יכולה ללכת עם זה צעד קדימה ורוב הדברים לא מובאים בתקנון.

<טל אבן-זהב: כתוב שהחברה תקבע.

<טל אבן-זהב: החברה תקבע בתקנונה והרשות תאשר.

<גיא דביר: "שינוי של כללים בתקנות כאמור בסעיף קטן (א) טעון את אישור הרשות ואולם רשאית הרשות להורות כי בעניין מסוים לא יידרש אישור הרשות מראש לתיקון כאמור".

<גיא דביר: סעיף קטן (ג) אומר: "סברה הרשות לאחר שנתנה לחברה בעלת רישיון זירה הזדמנות לטעון את טענותיה כי לשם ניהול תקין והוגן של הזירה יש להוסיף כללים לתקנון כאמור בסעיף קטון (א) או לשנותם, תורה על כך לחברה והחברה תנהג בהתאם בתוך שלושים ימים מיום קבלת ההוראה".

<טל אבן-זהב: שימו לב, מדובר כאן בה וראה ספציפית לחברה.

<טל אבן-זהב: לא מדובר כאן במשהו ענפי ורוחבי.

בועז טופורובסקי: דנו בזה ויש לך את הפרוטוקול שתוכלי להשתמש בו במידה ודבר כזה יהיה אחרת מכפי שדיברנו עליו.

בועז טופורובסקי: נמשיך.

<שרה קנדלר: 67.

<שרה קנדלר: שינוי בהיקף הכיסוי או בתחום הכיסוי של ביטוח חל שינוי בהיקף הכיסוי או בתחום הכיסוי של ביטוחי שערכה החברה לפי תקנה 124, יובאו בדוח פרטים בדבר השינוי, מועדו והסיבות לו.

<טל זהר: הערה.

<טל זהר: יש כאן דברים שכמובן כאשר נדבר על פרסום ולא פרסום, אנחנו כרגע לגמרי מתעלמים מהנושא הזה, אבל יש כאן הרבה דברים שאנחנו לא רוצים.

בועז טופורובסקי: בסדר.

בועז טופורובסקי: שכנעת אותי.

<שרה קנדלר: סימן ג: דוח חודשי 68.

<שרה קנדלר: הגדרות לסימן ג' בסימן זה – "שווי הוגן בסיכון" – כמשמעותו בפרט (2)(ז) לתוספת השנייה לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים.

<שרה קנדלר: 69.

<שרה קנדלר: דוחות חודשיים לא יאוחר מ-10 ימי עסקים מתום כל חודש תגיש החברה לרשות דוחות חודשיים כמפורט בסימן זה, הכולל נתונים על פעולות שבוצעו במהלך החודש שקדם למועד הגשת הדוח.

<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנת משנה (א), בדוח חודשי המוגש בחודש שבו מוגשים דוחות רבעוניים לפי תקנה 76(ב) לא יכללו הנושאים המפורטים בתקנות 104 עד 106 ובחודש שבו מוגש דוח תקופתי כאמור בתקנה 112 לא יכללו הנושאים המפורטים בתקנות 104 עד 107.

<שרה קנדלר: כמובן ההפניות לא נכונות.

<טל אבן-זהב: התקשינו קצת לעקוב אחרי מה בסופו של דבר יהיה.

<שרה קנדלר: אנחנו אומרים שכאשר מוגש דוח רבעוני ושנתי, אין צורך להגיש גם את החודשי על אותם נושאים שממילא מופיעים גם ברבעוני או בשנתי.

<גיא דביר: המדובר בדוח על פעילות.

<גיא דביר: זאת שתקנה 104.

<גיא דביר: זה כאשר מדובר בדוח הרבעוני.

<גיא דביר: בשנתי זה גם דוח סיכוני אשראי.

<גיא דביר: צריך להדגיש שהדוחות האלה מופיעים בתוך הדוח הרבעוני או השנתי לפי העניין במתכונת יותר מורחבת ולכן אין צורך להגיש את זה פעמיים.

<גיא דביר: בשורה התחתונה, כל חודש יהיה דוח כזה, זה שלא יוגש איזשהו דוח כזה, אבל מכיוון שבתקנות שעוסקות בדוח הרבעוני, לקחו את הדוח הזה והרחיבו אותו, אז כאן אומרים שאם הדוח הזה מוגש במסגרת הדוחות הרבעוניים, אין צורך להגיש אותו בדוח החודשי.

<שרה קנדלר: 70.

<שרה קנדלר: דוח לקוחות מפסידים ו לקוחות מרוויחים יוגש דוח שבו פירוט בדבר לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים (להלן – דוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים).

<שרה קנדלר: הנתונים בדוח יוצגו באופן טבלאי, ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו בדוח החודשי הקודם.

<שרה קנדלר: בדוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים יובאו הנתונים הבאים: מספר הלקוחות הפעילים במהלך החודש.

<שרה קנדלר: מספר הלקוחות הפעילים המפסידים, ושיעורם מסך כל הלקוחות הפעילים במהלך החודש.

<שרה קנדלר: מספר הלקוחות הפעילים המרוויחים, ושיעורם מסך כל הלקוחות הפעילים במהלך החודש.

<שרה קנדלר: מספר הלקוחות הפעילים שאינם מרוויחים ושאינם מפסידים ושיעורם מסך כל הלקוחות הפעילים במהלך החודש.

<שרה קנדלר: לצורך חישוב הרווח או ההפסד של לקוח, יש להתחשב בפרטים הבאים: רווחים ממומשים בניכוי הפסדים ממומשים, עמלות וכל הוצאה אחרת הנובעת ללקוח.

<שרה קנדלר: לעניין זה, הפקדה שביצע לקוח במהלך החודש לא תיחשב לרווח ממומש ומשיכה שביצע לקוח במהלך החודש לא תיחשב להפסד ממומש.

<שרה קנדלר: תשלומי ריבית וכל הכנסה אחרת הנובעת ללקוח.

<שרה קנדלר: במניין הלקוחות לא ימנו לקוח כמשמעותו בתקנה 4(ה) (להלן – לקוח מתוחכם) וכן צדדים קשורים או בעלי עניין בחברה.

<שרה קנדלר: לעניין תקנות 70 ו-71 - "לקוחות מפסידים" – לקוחות שהחישוב האמור העמיד את תוצאתם בסכום הנמוך מאפס.

<שרה קנדלר: "לקוחות מרוויחים" – לקוחות שהחישוב האמור העמיד אל תוצאתם בסכום הגבוה מאפס.

<שרה קנדלר: "לקוחות שאינם מרוויחים ושאינם מפסידים" – לקוחות שהחישוב האמור העמיד את תוצאתם בסכום השווה לאפס.

<שרה קנדלר: "לקוח פעיל" – לקוח שמימש עסקה פתוחה אחת לפחות במהלך החודש.

בועז טופורובסקי: זאת אומרת, תיאורטית יכול להיות מצב שיש ארבעים לקוחות מפסידים ולקוח אחד מרוויח או הפוך אבל זה שהרוויח, הרוויח פי עשר מסך כל ההפסדים של כל השאר.

<שרה קנדלר: נכון.

בועז טופורובסקי: יהיה לכם קשה לעלות על זה.

בועז טופורובסקי: לא?

<שרה קנדלר: הם נותנים לי רק את מספר הלקוחות ולא את סכום ההפסד.

<גיא דביר: הדוח הזה עוסק במספר הלקוחות.

<שרה קנדלר: לא סכומי הרווח וההפסד.

<שרה קנדלר: אגב, אנחנו העתקנו את זה במדויק מההוראות של האמריקאים.

<טל אבן-זהב: זה סוף התקנה?

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: זה סוף התקנה.

<טל אבן-זהב: נושא שקשה לנו לחמוק ממנו.

<טל אבן-זהב: אנחנו שומרים גם בתקנה הזאת וגם לאור מה שנגיד עכשיו את ההערות לגבי השאלה של גילוי הדוח הזה בכלל לציבור, אבל לדעתנו, למרות שהדוח הזה, אפשר להבין למה הוא דוח חביב ונחמד – ואם יורשה לי, קצת פופוליסטי - ונעים אולי להיאחז בו כמראה איזושהי תמונה, למרות שכבר גם מהשאלות בוועדה אפשר להבין כמה הוא עשוי להיות מוטה ולא מראה בעצם את התמונה, איזושהי תמונה.

<טל אבן-זהב: אני לא יודעת מה מקווים לראות ממנו, אבל קודם כל, הדוח הזה כמו שהרשות בעצמה אומרת מקובל רק בארצות הברית והוא לא מקובל בכל הרגולציות באירופה שהן בעצם הרגולציות המתחרות עם הזירות הישראליות.

<טל אבן-זהב: חוץ מארצות הברית, יש עוד כמה יבשות בעולם אבל הוא מקובל רק בארצות הברית.

<טל אבן-זהב: הדוח הזה כשלעצמו, גם מה שהוא מראה, גם הרשות עצמה מראה את האחיזה שלכאורה היא מנסה להראות בדוח הזה.

<טל אבן-זהב: לכאורה הדוח יכול לאפשר השוואה בין זירה לזירה.

<טל אבן-זהב: כמובן שלא רק שלא כך הוא אלא הוא עלול להביא אפילו להטעיה כמשמש להשוואה בין זירה לזירה.

<טל אבן-זהב: חסרים בו נתונים שלמים.

<טל אבן-זהב: אי אפשר לראות בדוח הזה איזושהי חזות הכול ולעומת זאת קל מאוד להבין למה לקוחות יכולים להיתפס לדוח הזה כמשהו שמציג איזושהי חזות הכול.

בועז טופורובסקי: רק אם יהיה גילוי ללקוחות.

<טל אבן-זהב: יש כאן שתי רמות של גילוי.

<טל אבן-זהב: יש כאן גילוי ללקוחות באתר הזירה ויש כאן גילוי לכלל הציבור שעליו בכלל אנחנו לא מדברים והוא בכלל לא רלוונטי לדעתנו.

<שרה קנדלר: מדברים על הדיווח לרשות.

<טל אבן-זהב: בסדר, אבל אנחנו מדברים גם על גילוי.

<טל אבן-זהב: כיוון ששמרנו את הטענות רק לגילוי לכלל הציבור, אנחנו מתנגדים גם לגילוי של הדוח הזה ללקוחות.

<טל אבן-זהב: שוב, לא סתם שתקנו בתחילת התקנות.

<טל אבן-זהב: אין לנו שום התנגדות למסירת כל מידע שהוא לרשות, כולל הדוח הזה.

בועז טופורובסקי: אין מצב.

בועז טופורובסקי: כל חברי הוועדה פה אחד רוצים שהציבור יקבל מידע על כמה מרוויחים וכמה מפסידים מבין הלקוחות.

<טל אבן-זהב: שבבוקר כל יום ראשון זה יהיה בעיתונים.

בועז טופורובסקי: אין מצב שזה יקרה, כל עוד זה תלוי בכל חברי הוועדה שנמצאים כאן.

<טל אבן-זהב: אנחנו לא דנים בשאלה לגבי הלקוח עצמו?

בועז טופורובסקי: לגבי זה שהלקוחות ידעו?

<טל אבן-זהב: כן.

בועז טופורובסקי: אני בכוח לא נכנס.

בועז טופורובסקי: נתתי איזושהי הקדמה.

<טל אבן-זהב: אין לנו שום בעיה למסור את הנתונים לרשות.

<טל זהר: אני רוצה להוסיף משפט אחד ואני אעשה זאת בקצרה כהרגלי היום.

בועז טופורובסקי: תגיד לי שיש לכם בעיה שהציבור ידע.

<טל זהר: לא.

<טל זהר: אני לא מדבר עכשיו על הפומביות כי אנחנו נדבר עליה אחר כך אלא אני מדבר על מהות הדוח.

<טל זהר: אנחנו לא סוחרים בשם הלקוחות שלנו.

<טל זהר: אנחנו מחברים אותם ליכולת לבצע עסקאות.

<טל זהר: לכן, אם בחודש מסוים לקוחות סחרו טוב יותר או טוב פחות, האם זה מעיד באיזושהי צורה על איכות הזירה?

בועז טופורובסקי: אף אחד לא אמר.

בועז טופורובסקי: אם במשך שלוש שנים יהיו בזירה 95 אחוזים לקוחות מפסידים וחמישה אחוזים מרוויחים, יכול להיות שזה צריך להדליק נורה ויכול להיות שלא.

בועז טופורובסקי: אני לא יודע.

בועז טופורובסקי: אין לי בעיה שהרשות תבקש כל דוח שהיא רוצה אם אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שאין מה להסתיר מהרשות.

בועז טופורובסקי: לגבי מה יצא מחוץ לרשות, יש לנו קצת חוסר הסכמה אבל בסופו של דבר נגיע לאיזושהי עמדה שתהיה מקובלת על הוועדה.

<טל אבן-זהב: אדוני, יש לנו עוד בעיה.

<טל אבן-זהב: אמנם זה נאמר בתשובות של הרשות ואנחנו לוקחים את זה בערבון מוגבל, אבל כשנאמר משפט כמו שבזירה שבה מספר הלקוחות מפסידים גבוה במיוחד, הדבר יכול להצביע על יישום בלתי מספק של חובותיה, אני חושבת שזה נכון לומר.

<שרה קנדלר: לא, זה בטענות ובתשובות.

<טל אבן-זהב: זה נמצא בתשובות של הרשות.

<טל אבן-זהב: אני מפנה את תשומת לב הרשות.

<טל אבן-זהב: להסיק מדוח כזה או מנתונים בדוח כזה שהחברה אינה מקיימת את חובותיה, זה לא.

בועז טופורובסקי: זאת הייתה ההערה הרשמית.

בועז טופורובסקי: בסדר.

בועז טופורובסקי: זה ברור.

בועז טופורובסקי: נמשיך.

<שרה קנדלר: 71.

<שרה קנדלר: דוח על הפעילות יוגש דוח ובו פירוט בדבר פעילות החברה (להלן – דוח על הפעילות).

<שרה קנדלר: הנתונים בדוח יוצגו באופן טבלאי ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו בדוח החודשי הקודם.

<שרה קנדלר: בדוח יובאו הנתונים הבאים: מספר הלקוחות אשר הפקידו לראשונה כספי לקוח בחברה, ושיעורם מכלל לקוחות החברה אשר היו רשומים בחברה במהלך החודש.

<שרה קנדלר: מספר הלקוחות אשר משכו את כל כספי הלקוח העומדים לזכותם בחברה או שסגרו את כל חשבונותיהם בחברה, ושיעורם מכלל לקוחות החברה אשר היו רשומים בחברה במהלך החודש.

<שרה קנדלר: מספר הלקוחות הפעילים בחודש החולף ושיעורם מכלל לקוחות החברה אשר היו רשומים בחברה במהלך החודש.

<שרה קנדלר: סך כספי הלקוחות בשקלים חדשים, נכון ליום האחרון בחודש, של לקוחות שהפקידו לראשונה באותו החודש כספי לקוח בחברה ושיעורם מסך כספי הלקוחות המוחזקים בחברה.

<שרה קנדלר: סך כספי הלקוחות בשקלים חדשים נכון ליום האחרון בחודש, של לקוחות שפעלו בזירה בחודש החולף, ושיעורם מסך כספי הלקוחות המוחזקים בחברה.

<שרה קנדלר: סך בטוחות הלקוחות בשקלים חדשים ליום האחרון בחודש ושיעורם מסך כספי הלקוחות המוחזקים בחברה.

<שרה קנדלר: סך הבטוחות הנדרשות מלקוחות בשל עסקאות כאמור בתקנה 5 שמקצים הלקוחות ליום האחרון בחודש וששיעורים מסך כל כספי הלקוחות המוחזקים בחברה.

<שרה קנדלר: מספר עסקאות ממוצע ללקוח.

<שרה קנדלר: פרטים בדבר עסקאות שבוטלו או שונו על ידי החברה והסיבה לביטולן או שינויין כאמור.

<שרה קנדלר: מספר העסקאות שאינן ביוזמת הלקוח.

<שרה קנדלר: הנתונים המפורטים בפרטים (1)-(7) לתקנת משנה (ב), יובאו תוך הבחנה בין לקוחות מתוחכמים לבין יתר הלקוחות.

<טל אבן-זהב: אנחנו רוצים להפנות את תשומת הלב לכך שבעצם יש כאן הגדרה חדשה של לקוחות מתוחכמים.

<שרה קנדלר: בתקנה הקודמת.

<טל אבן-זהב: ברור לנו מהיכן זה יוצא.

<טל אבן-זהב: יש הנחיות שונות של הרשות והתייחסות במקום כזה או אחר לשאלה של לקוחות כשירים, התייחסות ללקוחות כשירים וצריך יהיה לבדוק מה בהנחיות.

בועז טופורובסקי: איזה הגדרה?

<שרה קנדלר: לקוח מתוחכם.

<שרה קנדלר: יש כאן הגדרה ללקוח מתוחכם.

<שרה קנדלר: זה מפנה לתקנה 4(ה) לתקנות.

<טל אבן-זהב: הרי הוגדר מחדש ציבור של לקוחות מתוחכמים.

<שרה קנדלר: נכון.

<שרה קנדלר: אם יש SLB של הרשות שרלוונטיים, אנחנו נודיע.

<גיא דביר: מכיוון שהודענו מה אנחנו מתכוונים, כיוונו לאותם מבחנים.

<שרה קנדלר: טל מבינה את זה.

<שרה קנדלר: היא רק אומרת שאם יש SLB של הרשות, אנחנו נצטרך להבהיר מה רלוונטי.

<שרה קנדלר: בסדר גמור.

בועז טופורובסקי: SLB?

<שרה קנדלר: הנחיות.

<שרה קנדלר: הערות ועמדות של רשות ניירות ערך.

בועז טופורובסקי: עכשיו כל חברי הוועדה הבינו.

<שרה קנדלר: 72.

<שרה קנדלר: דוח סיכוני אשראי יוגש דוח ובו פירוט בדבר סיכוני האשראי של החברה (בתקנות אלה – דוח סיכוני אשראי).

<שרה קנדלר: לגבי כל מקור סיכון אשראי מהותי וכל סיכון אשראי אחר שאינו לקוח יובאו נתונים אלה: שם מקור סיכון האשראי ובלבד שאינו לקוח.

<שרה קנדלר: דירוג מקור סיכון האשראי אם ישנו.

<שרה קנדלר: יצוין האם חלה ירידה בדירוגו ממועד הדיווח האחרון.

<שרה קנדלר: לעניין פסקה זו, "דירוג מקור סיכון האשראי" – לגבי גוף שמדרגת חברה מדרגת ישראלית – הדירוג הנמוך ביותר שמפרסמת חברה מדרגת ישראלית.

<שרה קנדלר: לגבי גוף שמדרגת חברה מדרגת בין לאומית – הדירוג הנמוך ביותר שמפרסמת חברה מדרגת בין לאומית.

<שרה קנדלר: מחירי ה-CDS לתקופה של שנה אחת, אם ניתן להשיגם, של מקור סיכון האשראי ושל כל תאגיד השולט בו, במישרין או בעקיפין.

<שרה קנדלר: יצוין האם חלה עלייה גדולה מ-5 אחוזים במחיר CDS לתקופה של שנה אחת ממועד הדיווח האחרון.

<שרה קנדלר: מחירי מניה, אם ניתן להשיגם, של מקור סיכון אשראי ושל כל תאגיד השולט בו, במישרין או בעקיפין.

<שרה קנדלר: יצוין האם חלה ירידה גדולה מ-5 אחוזים במחיר מניה ממועד הדיווח האחרון.

<שרה קנדלר: אם החשיפה לסיכון האשראי היא בשל הפקדת מזומן, יצוינו סוג הפיקדון שבו מופקד הכסף, לרבות תנאי ההצמדה והריבית וכן תקופת פיקדון שבו מופקד הכסף ותקופת הפיקדון.

<שרה קנדלר: אם הפיקדונות לתקופה העולה על שלושה חודשים, יצוין בנפרד גם סך הפיקדונות לתקופה העולה על שלושה חודשים בשל כל מקור סיכון אשראי כאמור.

<שרה קנדלר: אם קיימת חשיפה למספר מקורות סיכון אשראי, ומקורות אלה הם גופים מקורבים, יובא בנוסף סך כל ערך החשיפה של רכיבי סיכון האשראי בקשר לכל הגופים.

<שרה קנדלר: לעניין זה "גוף מקורב" – כהגדרתו בתקנות ניירות ערך (חיתום), התשס"ז-2007.

<שרה קנדלר: מדינת ההתאגדות של מקור סיכון האשראי, אם מדובר בתאגיד ודירוגה הנמוך ביותר שפרסמה חברה מדרגת בין לאומית, אם ישנו.

<שרה קנדלר: אם מקור סיכון האשראי הוא גוף הנתון לאסדרה, יינתנו פרטים אלה גם לגבי המדינה שבה מצוי הגורם המפקח.

<שרה קנדלר: לגבי כל רכיבי סיכון האשראי של החברה יובא סך ערך השחלוף כהגדרתו בתקנה 121(ד) במקובץ וכן בנפרד לגבי כל מקור סיכון אשראי מהותי וכל מקור סיכון אשראי אחר שדאינו לקוח.

<שרה קנדלר: הנתונים יובאו ביחס לתום החודש, יוצגו באופן טבלאי, ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו בדוח החודשי הקודם.

<שרה קנדלר: הנתונים בתקנה זו, יובאו בשינויים המחויבים גם לגבי כספי לקוחות המופקדים בתאגיד בנקאי או במוסד כספי מחוץ לישראל.

<גדי ירום: יש הערה עקרונית שתידון בפרק של ההון העצמי לגבי המהות של כספי לקוחות ככאלה שמצמיחים סיכון אשראי אבל אני משאיר את זה בינתיים בסוגריים.

<שרה קנדלר: זה יידון עת נגיע למהות.

<גדי ירום: כספי לקוחות לשיטתנו אינם מהווים סיכון אשראי ועל זה נדון עת נגיע למהות, אבל זה רלוונטי גם כאן.

<שרה קנדלר: אפשר לסמן את זה ונחזור לזה אם יש צורך.

<גדי ירום: זה לגבי סעיף קטון (ד).

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: אני יודעת.

<שרה קנדלר: 73.

<שרה קנדלר: דוח סיכוני שוק יוגש דוח ובו פירוט בדבר סיכוני השוק של החברה (להלן – דוח סיכוני שוק).

<שרה קנדלר: בדוח סיכוני שוק יצוינו הנתונים שלה

<שרה קנדלר: לן לתום החודש:

<שרה קנדלר: מבחני רגישות בדברי השווי ההוגן של רכיבי סיכון שוק כתוצאה משינויים בשערי נכסי הבסיס, והכול בהתאם למתכונת שנקבעה בתקנה 2ו לתוספת השנייה לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים, ובשינויים המחויבים.

<שרה קנדלר: הנתון יוצג בנפרד לגבי נכסים, התחייבויות, רכיבי סיכון שוק שאינם נכסים או התחייבויות ובאופן מצרפי לגבי כל האמורים.

<שרה קנדלר: בחישוב החשיפה תתייחס החברה, בין היתר, לעסקאות שלא ביוזמת הלקוח ולהוראות עתידיות ולכל תנאי המחייב את החברה לבצע פעולות.

<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנה 2ו(א)(4)(א) לתוספת השנייה לתקנות דוחות תקופתיים ומידיים, החברה תבצע שניים עשר מבחני רגישות לפחות, כתוצאה משינויים בגורמי השוק בשיעור של חצי אחוז, אחוז אחד, אחוז וחצי, שני אחוזים, חמישה אחוזים ועשרה אחוזים, והכול כלפי מעלה וכלפי מטה.

<שרה קנדלר: ערך בשקלים חדשים של שווי הוגן בסיכון לגבי כל רכיבי סיכון השוק של החברה ובאופן מצרפי, על פי מודל המשקף דרך מדידה מקובלת של חשיפה לסיכוני שוק.

<שרה קנדלר: בחישוב החשיפה, על החברה להתייחס, בין היתר, לעסקאות שלא ביוזמת הלקוח ולהוראות עתידיות ולכל תנאי ברכיב סיכון השוק המחייב את החברה לסגור או לפתוח עסקה.

<שרה קנדלר: מקום שבו המודל לחישוב ערך זה וההנחות ששימשו בבסיסו שונים מאלה שהוצגו בדוח התקופתי, יצוין הדבר במפורש וילווה בהסבר מפורט.

<שרה קנדלר: תרחישי קיצון לגבי רכיבי סיכון השוק של החברה, שחושבו על פי מודלים המשקפים דרך מדידה מקובלת של חשיפה לסיכוני שוק.

<שרה קנדלר: ערך זה יוצג לגבי כל רכיב סיכון שוק בנפרד ובאופן מצרפי.

<שרה קנדלר: כמו כן יבואו הנחות המודל.

<שרה קנדלר: יובאו הסברים לגבי פסקאות (1) עד (3), לרבות התייחסות החברה לגבי השלכות על יציבות החברה והפעולות שבוצעו או מתוכננות להתבצע לשם שמירה על יציבות החברה.

<שרה קנדלר: 74.

<שרה קנדלר: דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים וכרית ההון העצמי המזערי יוגש דוח לתום החודש ובו פירוט בדבר אופן חישוב ההקצאות בשל סיכון השוק, סיכון האשראי, סיכון הנזילות, הסיכון התפעולי וכרית ההון העצמאי המזערי כמשמעותם בפרק יב לתקנות, הערוך לפי התוספת הרביעית (להלן – דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים וכרית ההון העצמי המזערי).

<שרה קנדלר: מקום שבו לדעת החברה חישוב ההקצאות לתום החודש אינו משקף את ההקצאות במהלך החודש, יובאו בנוסף נתונים נוספים שישקפו את חישוב ההקצאות במהלך החודש.

<שרה קנדלר: סימן ד: דוחות רבעוניים 75.

<שרה קנדלר: הדוחות הרבעוניים חברה תגיש לרשות דוח רבעוני כהגדרתו בתקנה 38 לתקנות דוחות תקופתיים ומידיים ותצרף אליו דוח כאמור בתקנת משנה (ה).

<שרה קנדלר: על דוח רבעוני כאמור יחולו הוראות פרק ד' ותקנה 4(ג) לתקנות דוחות תקופתיים ומידיים ובלבד שעל אף האמור בתקנה 46 לתקנות הדוחות התקופתיים והמידיים הדוח הרבעוני ייחתם בשם החברה לפי תקנה 75(ג).

<שרה קנדלר: לדוח הרבעוני תצורף מצבת נושאי המשרה הבכירה בחברה תוך פירוט מינויים והפסקות כהונה של נושאי המשרה הבכירה במהלך תקופת הדיווח.

<שרה קנדלר: לא יאוחר מ-10 ימי עסקים מתום כל רבעון תגיש החברה הדוחות כמפורט בתקנות משנה (ג) ו-(ד).

<שרה קנדלר: והנתונים בדוחות האמורים יובאו לגבי הרבעון שחלף, הרבעון שקדם לו ולגבי החודש שחלף ויוצגו באופן טבלאי.

<שרה קנדלר: חברה תגיש דוח ובו פירוט בדבר לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים כאמור בתקנה 70, ביחס לתקופה של כל אחד מארבעת הרבעונים שקדמו למועד הגשת הדוח.

<שרה קנדלר: החברה תגיש דוח ובו פירוט על הפעילות, כמפורט בתקנות 105 ו-106 ויראו כאילו בכל מקום במקום "החודש" נאמר "הרבעון".

<שרה קנדלר: הנתונים המפורטים בתקנה 106(8) עד (11) יובאו בנפרד לגבי כל נכס בסיס, תוך הבחנה בין חוזי לקוח ונכסי לקוח.

<שרה קנדלר: החברה תגיש דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים וכרית ההון העצמי המזערי, כמפורט בתקנה 109 (להלן בתקנת משנה זו – הדוח), ערוך למועד הדוח הרבעוני וסקור בידי רואה החשבון המבקר.

<שרה קנדלר: לדוח יצורף דוח הסקירה של רואה החשבון המבקר, חתום בידו ונושא תאריך חתימתו.

<שרה קנדלר: דוח הסקירה יכלול התייחסות רואה החשבון המבקר לעריכת הדוח לפי דרישות תקנה 109 ופרק י"ב, וכן את הסכמתו להכללת דוח הסקירה בדוח בציון המועד או טווח המועדים, שבו יוגש לרשות הדוח אליו מתייחסת ההסכמה כאמור.

<שרה קנדלר: פרק ה: דוחות שנתיים 76.

<שרה קנדלר: הדוחות השנתיים חברה תגיש לרשות דוח תקופתי כאמור בתקנה 7 לתקנות דוחות תקופתיים ומידיים (להלן – דוח תקופתי).

<שרה קנדלר: על הדוח התקופתי יחולו הוראות פרק ב' ותקנה 4(ג) לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים.

<שרה קנדלר: הדוח התקופתי ייחתם בשם החברה לפי תקנה 75(ג).

<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנה 8(ב) לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים, הדוח התקופתי לא יכלול פרק תיאור עסקי התאגיד.

<שרה קנדלר: הוראות תקנות 8א, 10(ב)(1)(ז), (4), (6), (9), (9א), (11), (13), (14), 10(ב)(2)(ט), 10ג, 14, 20, 21א, 25א, 26, 26א, 26ב ו-27 לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים לא יחולו.

בועז טופורובסקי: את בטוחה שאת רוצה גם את 25א?

<גדי ירום: זה היה בצחוק, אבל יש לי איזושהי הערה.

<גדי ירום: אני מדבר על סעיף 76(ד).

<גדי ירום: בתקנות דוחות מיידיים, תקנה 12 מתייחסת למבקר פנימי.

<גדי ירום: האם הייתה סיבה לא להחריג?

<גיא דביר: לא.

<גיא דביר: אין סיבה.

<גדי ירום: אני מדבר על תקנה 12 בתקנות דיווחים מיידיים.

<שרה קנדלר: שינויים והשקעות בחברות בת?

<גדי ירום: לא.

<גדי ירום: אני מדבר על פרט 12.

<גדי ירום: סליחה.

<שרה קנדלר: התוספת.

<גדי ירום: כן.

<גדי ירום: פרט 12 שמתייחס לנושא של מבקר פנימי.

<גדי ירום: אני אעביר את זה אליכם.

<שרה קנדלר: נבדוק את זה.

<שרה קנדלר: בנוסף לקבוע בתקנה 10 לתקנות תקופתיים ומידיים - יכללו בדוח הדירקטוריון הסברים בהתייחס לנושאים המפורטים להלן: תיאור תמציתי של עסקי החברה והסביבה העסקית בה היא פועלת.

<שרה קנדלר: השפעת גורמים חיצוניים לחברה.

<שרה קנדלר: את פסקה (2) אנחנו מבקשים למחוק לגמרי.

<שרה קנדלר: לא שמנו לב, אבל זה לא רלוונטי.

<שלומית ארליך: את כל פסקה (2).

<שרה קנדלר: כן.

<שרה קנדלר: את כל פסקה (2).

<גיא דביר: יש לנו תשובה.

<גיא דביר: אני חושב שהתכוונת לפרט 12 שמדבר על המבקר.

<גיא דביר: לא מדובר על מבקר הפנים אלא מדובר על רואה החשבון המבקר.

בועז טופורובסקי: אם כן, אין הערות לסעיף 76(ד).

<שרה קנדלר: יכללו בדוח הדירקטוריון דיון בגורמי סיכון בפעילותה של החברה, במתכונת הקבועה בפרט 39 בתוספת לפי תקנה 44 לתקנות פרטי תשקיף.

<שרה קנדלר: לדוח התקופתי יצורף דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים וכרית ההון העצמי המזערי, כמפורט בתקנה 109 (להלן בפסקה זו – הדוח), ערוך למועד הדוח התקופתי ומבוקר בידי רואה החשבון המבקר.

<שרה קנדלר: לדוח תצורף חוות דעתו של רואה החשבון המבקר, חתומה בידו ונושאת את תאריך חתימתו.

<שרה קנדלר: חוות הדעת תכלול גם אישור בדבר עריכת הדוח לפי דרישות תקנה 109 ופרק י"ב, וכן את הסכמתו להכללת חוות הדעת בדוח בציון המועד או טווח המועדים שבו יוגש לרשות הדוח אליו מתייחסת ההסכמה כאמור.

<שרה קנדלר: לדוח התקופתי יצורף דוח פרטים נוספים כמפורט בתקנה 2(א)(3) ויראו כאילו במקום "מבקשת" נאמר "חברה", ובכל מקום שבו נדרשת החברה לפרט נתונים צפויים לגבי התקופה שלאחר קבלת הרישיון, יובאו אותם הנתונים לגבי השנה שחלפה.

<שרה קנדלר: לדוח השנתי תצורף מצבת נושאי המשרה הבכירה בחברה תוך פירוט מינויים והפסקות כהונה של נושאי המשרה הבכירה במהלך תקופת הדיווח.

<שרה קנדלר: 77.

<שרה קנדלר: דוחות נוספים חברה תגיש את הדוחות האמורים בפסקאות (1) עד (4) להלן, לא יאוחר מ-10 ימי עסקים מתום כל שנה, הנתונים בדוחות יוצגו באופן טבלאי לגבי השנה שחלפה, החודש שחלף, יוצגו באופן טבלאי, ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו לגבי השנה הקודמת.

<שרה קנדלר: דוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים רבעוני, כמפורט בתקנה 110(ב).

<שרה קנדלר: דוח על הפעילות, כמפורט בתקנה 110(ג) ויראו כאילו בכל מקום שבו נאמר "הרבעון" נאמר "השנה".

<שרה קנדלר: הנתונים בדוח על הפעילות יובאו לגבי השנה החולפת, ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו בדוח השנתי הקודם.

<שרה קנדלר: דוח סיכוני אשראי, כמפורט בתקנה 107, ויראו כאילו במקום "חודש" נאמר "שנה".

<שרה קנדלר: בנוסף, לכל מקור סיכון אשראי מהותי יצורפו הפרטים הבאים: גרף של מחירי ה-CDS לתקופה של 12 החודשים האחרונים של מקור סיכון האשראי ושל כל תאגיד השולט בו, במישרין או בעקיפין, אם ניתן להשיגם.

<שרה קנדלר: גרף זה יוצג יחד עם גרף השוואתי של מחירי CDS של חמישה תאגידים בנקאיים מובילים שלהם מחיר CDS נמוך מהממוצע של תאגידים בנקאיים ברמתם.

<שרה קנדלר: גרף של מחיר המניה תקופה של 12 החודשים האחרונים של מקור סיכון האשראי ושל כל תאגיד השולט בו, במישרין או בעקיפין, אם ישנו, וככל שאלה תאגידים שמניותיהם נסחרות בבורסה, בבורסה מחוץ לישראל או בשוק מוסדר.

<שרה קנדלר: תפורט מדיניות ניהול סיכוני האשראי של החברה, כפי אישר הדירקטוריון.

<שרה קנדלר: 78.

<שרה קנדלר: ביצוע התאמות ובקרות לעניין דוח רואה החשבון המבקר המצורף לפי תקנה 9ב לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים, יראו את הבקרות שקבעה החברה בכל הנוגע לחובת התאמת נכסי הלקוח חוזי הלקוח וכספי הלקוח כאמור בתקנה 27 כבקרות על דיווח כספי וגילוי.

בועז טופורובסקי: סיימנו את פרק י'.

בועז טופורובסקי: יש הערות נוספות?

בועז טופורובסקי: למעט ההערה הכללית לגבי הדיווח שנשלים ונתאים בהתאם להערה הזאת, היה לנו את סעיף 49 שאנחנו ממתינים לתיקון, סעיף 50(ג)(6), סעיף 65 שם יש איזו התאמה שצריך לעשות.

בועז טופורובסקי: לגבי כל השאר, דיברנו, מחקנו, שינינו ומחכים להתאמה הכללית.

בועז טופורובסקי: זה מאושר.

בועז טופורובסקי: נמשיך לפרק י"א.

<שרה קנדלר: פרק י"א: רישום עסקאות והוראות 79.

<שרה קנדלר: רישום עסקאות בהוראות בשל כל עסקה שביצע לקוח בזירה תערוך החברה רישום הכולל פרטים אלה: פרטי הזיהוי של הלקוח שעבורו בוצעה העסקה.

<שרה קנדלר: מועד ביצוע העסקה.

<שרה קנדלר: תאריך ושעה שבו נתן הלקוח את ההוראה.

<שרה קנדלר: הציטוט שנתנה החברה ללקוח לקנייה ולמכירה במועד שבו נתן הלקוח את ההוראה.

<שרה קנדלר: סוג העסקה ובכלל זה: עסקה חדשה, גלגול, עסקה שאינה ביוזמת הלקוח.

<שרה קנדלר: קנייה או מכירה.

<שרה קנדלר: שם המכשיר הפיננסי, מחירו וכמותו.

<שרה קנדלר: העלות הכוללת של העסקה.

<שרה קנדלר: חויב הלקוח בעמלה או בחיוב אחר בשל ביצוע העסקה – סכום העמלה או החיוב לפי העניין.

<שרה קנדלר: כל פרט אחר, המהותי לעסקה שבוצעה.

<שרה קנדלר: חל שינוי בעסקה או בפרטיה מהוראה שנתן הלקוח בדבר ביצוע העסקה, יפורטו שינוי והסיבה לו.

<שרה קנדלר: הייתה העסקה עסקה שאינה ביוזמת הלקוח, יפורטו הסיבות לביצוע העסקה כאמור.

<טל אבן-זהב: כאן יש לנו כמה הערות.

<טל אבן-זהב: קודם כל, בסעיף קטן (1) לגבי פרטי זיהוי, היינו רוצים שיהיה פרטי זיהוי של הלקוח או מיופה כוח.

<טל אבן-זהב: לפעמים הפעולות נעשות באמצעות מיופה כוח.

<גיא דביר: או גם וגם.

<גיא דביר: בכל מקרה חלות עליכם על פי חוק.

<שרה קנדלר: זאת הלבנת הון.

<גיא דביר: זה נמצא בחוק.

<גיא דביר: מן הסתם תהיינה חובות של זיהוי לקוח.

<טל אבן-זהב: אתם לא רוצים להתייחס כאן למיופה הכוח?

<שרה קנדלר: אפשר להוסיף "ומיופה הכוח".

<טל אבן-זהב: בסעיף קטן (4), מה שרלוונטי, אם אנחנו מבינים למה התכוונתם כאן, זה לא המועד שבו נתן הלקוח את ההוראה אלא בזמן ביצוע העסקה.

<גיא דביר: גם וגם.

<טל אבן-זהב: מה זה גם וגם?

<שרה קנדלר: הציטוט שנתנה החברה ללקוח לקנייה ולמכירה במועד שבו נתן הלקוח את ההוראה.

<גיא דביר: יש את מועד ביצוע העסקה בפרט 2.

<טל אבן-זהב: אני מדברת על (4).

<גיא דביר: זה הציטוט שהיא נתנה במועד.

<טל אבן-זהב: מועד ביצוע העסקה זה המועד בו בוצעה העסקה.

<גיא דביר: נכון.

<טל אבן-זהב: ב-(4) מדובר על משהו אחר.

<טל אבן-זהב: הציטוט שנתנה החברה ללקוח לקניה ולמכירה במועד שבו נתן הלקוח את ההוראה.

<גיא דביר: יכול להיות שהוא נתן את ההוראה קודם.

<טל אבן-זהב: לביצוע העסקה.

<טל זהר: אבל אין על זה תיעוד.

<טל זהר: הוא נתן הוראה לפני שבוע במחיר שהוא מאוד רחוק ממחיר השוק ועכשיו הגיע הזמן של השוק וההוראה התבצעה.

<טל זהר: מה הקשר בין ההוראה לבין העסקה?

<גיא דביר: זה חשוב לדעת.

<גיא דביר: אנחנו גם נרצה לבקר את הדברים האלה.

<גיא דביר: הנתונים האלה הם נתונים שהם חשובים.

בועז טופורובסקי: יש בזה הגיון.

בועז טופורובסקי: ברגע שהוא נתן את ההוראה, מה היה הציטוט.

<גדי ירום: הלקוח, ברגע שהוא נתן את ההוראה, הוא מקבל הודעה על כך שהוא נתן הוראה שכאשר השוק יגיע לשער מסוים, תיכנס ההוראה לתוקף.

<גדי ירום: המערכות היום לא יודעות בזמן שניתנת הוראה לעקוב תיק אחרי תיק אחרי מה היה השער בזמן שניתנה ההוראה.

בועז טופורובסקי: כל יתר ההוראות המערכות יודעות?

<גדי ירום: הלקוח כן יקבל הודעה שהוא נתן הוראה שכאשר מגיע השוק למחיר מסוים, תיכנס העסקה לפועל.

<גדי ירום: הוא ידע מה ההוראה שלו, הוא ידע מתי הוא נתן את ההוראה.

בועז טופורובסקי: אם הרשות רוצה לדעת בזמן מתן ההוראה מה היה הציטוט עליו הוא הסתמך?

בועז טופורובסקי: זה לגיטימי.

<אורן אלדד: נראה לי ששני הצדדים מדברים על שני דברים שונים.

<אורן אלדד: הרשות מדברת למעשה על עסקה וקוראת לזה הוראה ואצלנו להוראה יש ביטוי אחר.

<אורן אלדד: לקוח יכול להיכנס למערכת, לתת הוראה שבמחיר איקס יירכשו עבורו.

בועז טופורובסקי: אז הרשות רוצה לדעת, ברגע שהוא נתן את ההוראה, מה היה הציטוט עליו הוא הסתמך.

בועז טופורובסקי: נגיד הוא אומר שהוא רוצה שכאשר הדולר יהיה 3.75 יקנו ועכשיו הדולר, לפי הציטוט שהוא קיבל, הוא 3.70.

<אורן אלדד: אבל אין רלוונטיות.

בועז טופורובסקי: יש רלוונטיות.

<גיא דביר: אני מסכים לחלוטין עם דברי היושב ראש.

<גיא דביר: התכלית כאן היא לדעת מה הלקוח ראה בזמן שהוא נתן את ההוראה ואיזו הוראה היא הוראה שבוצעה לא באופן מיידי.

<גיא דביר: יכולים להיות כל מיני דברים כמו שהלקוח נתן כרגע הוראה והעסקה בוצעה זמן לאחר מכן.

<גיא דביר: אותנו מעניין לדעת מה הציטוט שידע הלקוח עת הוא נתן את ההוראה.

בועז טופורובסקי: בזמן קבלת ההחלטה.

<אורן אלדד: אבל אתה מדבר על עסקה.

<אורן אלדד: הכוונה היא שאם לקוח רוצה לרכוש עכשיו דולר, הוא רואה מחיר ולוחץ, עברו עשר שניות והוא קיבל מחיר אחר.

<גיא דביר: חשוב לדעת מה המחיר שקיבל הלקוח בזמן שהוא נתן את ההוראה.

<אורן אלדד: בהוראות הפנימיות, זה בדרך כלל לא רלוונטי.

<אורן אלדד: זאת הוראה עתידית לטווחים יותר ארוכים.

<גיא דביר: זה גם משפיע על ההחלטה שלו.

בועז טופורובסקי: למה זה כל כך נורא לתת את זה?

<טל אבן-זהב: כי אין את זה.

<טל אבן-זהב: זה פיתוח מערכות מיוחדות כדי לשמור את הדברים האלה.

<טל אבן-זהב: פשוט אין את זה.

<יהושע אברמוביץ: זה יעלה לנו יותר כסף.

<טל זהר: הציטוט יכול להשתנות כמה פעמים.

<יהושע אברמוביץ: זה דבר שלא מבוקש באף מקום בעולם.

<יהושע אברמוביץ: כדי לפתח את זה, צריך לפנות לספקי תוכנות בחוץ לארץ, לעשות פיתוח מיוחד, הם מבינים שאם יש רגולציה אפשר לדרוש הרבה כסף והנה חגיגה.

בועז טופורובסקי: אני נוטה להיות עם הגישה שלכם אבל הם טוענים שזה יעלה הרבה מאוד כסף.

בועז טופורובסקי: השאלה עד כמה זה קריטי.

<גיא דביר: נבדוק.

<יצחק שורקי: יש מה שנקרא חותמת זמן של מתן הוראה, חותמת זמן של הציטוט וחותמת זמן של העסקה.

<יצחק שורקי: כשיש עסקה, מן הזמן יש מפגש ולכן מה מעניין אותי הציטוט?

<יצחק שורקי: אם אני קונה במאה וברור שמכרו לי, הציטוט פחות רלוונטי לי.

<יצחק שורקי: בסופו של דבר אנחנו נצטרך להתמודד עם אכיפה, יבואו לקוחות ויאמרו שהם ראו כך, נתנו הוראה וקיבלו כך.

<יצחק שורקי: אנחנו רוצים לדעת מה ההוראה כאשר הוא נתן את ההוראה הזאת.

<יצחק שורקי: מה הוצג בפניו.

<יצחק שורקי: איזה מצג עמד בפני הלקוח.

<יהושע אברמוביץ: אנחנו נראה לך ברגע שבוצעה ההוראה מה היו השערים.

<יהושע אברמוביץ: אם יבוא לקוח ויאמר ששלוש שעות לפני כן או שלושה שבועות לפני כן כבר היה שער כזה, אנחנו נראה לך את השער, היה והלקוח יתלונן.

<יהושע אברמוביץ: עם זה אין לנו בעיה, אבל לתת על כל הוראה עתידית שהוא נותן, לתת עכשיו את תמונת המצב של השער, זה פשוט לא קיים במערכות.

<יהושע אברמוביץ: זה פיתוח שעכשיו יחייב אותנו בהרבה מאוד כסף.

<יהושע אברמוביץ: הם שמעו שיש רגולציה בישראל, הם כבר משפשפים את הידיים.

<יהושע אברמוביץ: חגיגה.

<יצחק שורקי: אני לא בטוח.

<טל זהר: לא תהיה לנו בעיה להראות מה היה הציטוט.

<טל זהר: פשוט לייחס לכל הוראה, לא.

בועז טופורובסקי: גיא, בהנחה שאין להם בעיה להראות מה היה הציטוט במידה ותשאלו, מה קורה?

<גיא דביר: אני רוצה להבחין כאן בין הוראות עתידיות לבין הוראות שבוצעו ולא בוצעו באופן מיידי.

<גיא דביר: הזירות מדברות כאן על הוראות מסוג לימיט.

<גיא דביר: בעניין הזה אנחנו צריכים לחשוב האם באמת אנחנו יכולים להסתפק בפחות אבל לגבי כל יתר ההוראות, ברור לנו שחשוב לקבל את המצג שקיבלה החברה במועד ההוראה.

<גיא דביר: אנחנו צריכים לחשוב.

<גיא דביר: נתייעץ בעניין הזה.

בועז טופורובסקי: אתם תחזרו ל-79(4).

בועז טופורובסקי: בסדר.

בועז טופורובסקי: טל, אני מזמין אותך לשכנע אותם עד הישיבה הבאה בה נחליט.

<טל זהר: יש לנו את (8) ו-(9).

<טל זהר: נראה לנו שיש שם בלבול כי בכל 12 הסעיפים החשובים האלה לא כתוב האם העסקה הרוויחה או הפסידה ולדעתנו זאת הייתה הכוונה ב-(8).

<טל זהר: ב-(9) כתוב מה העמלות שהלקוח שילם.

<טל זהר: נראה לנו שיש כאן בלבול כי היום גם ב-(8) וגם ב-(9) שואלים על העמלות אלא שב-(8) זאת אמירה כללית.

בועז טופורובסקי: מה זה עלול כוללת?

<גיא דביר: העלות הכוללת של העסקה זה לא העמלות אלא המחיר של העסקה.

<גיא דביר: זאת אומרת, מכרתי בסכום מסוים.

<טל זהר: אתה מתכוון מה שער ביצוע העסקה.

<גיא דביר: הכוונה היא למחיר הכולל של העסקה, כמה בסך הכול הייתה העסקה.

<גיא דביר: מה היה הערך של העסקה.

<טל זהר: אתה מתכוון שער הביצוע וכמות הביצוע?

<גיא דביר: כן.

<גיא דביר: שער הביצוע.

בועז טופורובסקי: שער וכמות ביצוע העסקה?

<שרה קנדלר: כן.

<גיא דביר: בסדר.

<גיא דביר: מקובל עלינו.

<טל אבן-זהב: סעיף קטן (9) זה העמלות.

<גיא דביר: כן.

<טל זהר: יש לנו שאלה לגבי העמלות.

<טל זהר: בזמן פתיחת העסקה, במיוחד כאשר מדברים על תנאי שוק שכל הזמן משתנים, המרווח הולך וגדל וקטן כל הזמן.

<טל זהר: אני חוזר להגדרות.

<טל זהר: אתם כללתם בתוך ההגדרות של העמלה גם מרווח ויש בעיה בזמן פתיחת העסקה לדעת מה יהיה המרווח בסגירה של העסקה כי הרי אי אפשר לדעת וזה תלוי בנסיבות שיש בשוק.

<גיא דביר: זאת שאלה יישומית.

<טל זהר: הסגירה גם נעשית תוך כדי הוראה של לקוח.

<טל זהר: זה תהליך מאוד דומה לפתיחת עסקה.

<גיא דביר: צריכה להיות פרקטיקה ברורה.

<גיא דביר: לצורך העניין צריך להיות תחשיב.

<גיא דביר: באמת בשלב פתיחת העסקה אתה לא יודע מה תהיה הסגירה ואתה יכול לציין את היחס בין הפתיחה לבין הסגירה.

<גיא דביר: כלומר, לצורך העניין, לצורך הרישום כאן, הרישום מתייחס למרווח עד לשער האמצע בפתיחה ובסגירה יהיה משער האמצע לשם.

<טל זהר: זה נשמע מאוד הגיוני אבל שוב אנחנו חוזרים לזה שאין פיתוח כזה.

<טל זהר: זה לא קיים.

<טל זהר: המושג הזה של שער אמצע בחישוב, אתה בעצם מוסיף עוד ציטוט שהוא סינתטי.

<גיא דביר: חייב להכניס עמלות.

<גיא דביר: זה חלק מהדרישות שלנו.

<גיא דביר: יש לכם משהו שעושה את זה?

<גיא דביר: יש לכם רישום כזה?

<טל זהר: בסוף העסקה, כן.

<גיא דביר: הדרישה שלנו היא שזה יהיה במרווחים.

<גיא דביר: אם אין לכם, לצורך העניין תצטרכו לעשות כאן איזושהי תוספת.

<טל זהר: בסוף העסקה?

<גיא דביר: בסוף העסקה.

<טל זהר: זאת עסקת הפרשים שנגמרת בסגירתה.

<גיא דביר: הרישום הרי מתבצע גם בזמן הפתיחה.

<גיא דביר: כל אחת מהן היא עסקה.

<גיא דביר: כל פתיחה של עסקה וסגירה של עסקה היא פעולה.

<גיא דביר: כל פעולה כזאת נרשמת.

<גיא דביר: לכן בזמן הפתיחה, אנחנו לא יודעים מה יהיה המרווח בעת הסגירה, אז תציין את המרווח עד האמצע.

<טל זהר: מה שאתה יודע בפתיחה, אתה יודע בפתיחה.

<טל זהר: מה שאתה לא יודע בפתיחה, בסגירה.

<טל אבן-זהב: זה הכול בסדר אלא שזה לא כתוב כאן.

בועז טופורובסקי: זה בסדר?

בועז טופורובסקי: אתם רוצים לשנות ניסוח?

<טל אבן-זהב: כאן מדובר על רישום עסקאות ועסקה מבחינת

<טל אבן-זהב: כם היא גם בפתיחה וגם בסגירה.

<טל אבן-זהב: יש נתונים שיש אתם גם בפתיחה וגם בסגירה ויש נתונים שיש אותם רק בסגירה.

<גיא דביר: ההתייחסות של טל זהר היא לנושא של מרווחים, אם אני מבין נכון.

<גיא דביר: לגבי מרווחים הוא ציין שהוא יודע מה המרווח בזמן הסגירה, הוא יודע מה המרווח בזמן הפתיחה אבל בזמן הפתיחה הוא לא יודע מה המרווח בזמן הסגירה.

<גיא דביר: לכן התשובה שלנו היא שמבחינה מעשית מה שאפשר לעשות זה פשוט לקחת את המרווח בכל אחד מהם ולפרק.

<גיא דביר: הרי המרווח הוא של עסקה שנפתחה ונסגרה והוא מורכב מהפער בין פתיחה לבין סגירה.

<גיא דביר: בשלב הפתיחה הוא ייתן לנו את המרווח עד שער האמצע ובזמן הסגירה ייתן לנו את המרווח עד שער האמצע.

<טל זהר: אני מבין את ההיגיון שלך.

<טל זהר: אנחנו שוב חוזרים לעניין הפיתוח הטכנולוגי.

<טל זהר: כאן זה פיתוח טכנולוגי מורכב כי בעצם על כל עסקה זה לא רק תיעוד של מספרים אלא צריך על כל עסקה לעשות חישוב מתמטי ולפעמים יש אלפים כאלה בדקה, דבר שדורש לא רק פיתוח אלא גם כוח חישובי.

<טל זהר: זה יכול ליצור גם חוסר יציבות של מערכות, ברגע שמוסיפים עוד תהליך חישובי על כל ביצוע של כל עסקה.

<טל זהר: זה יכול ליצור עיכובים.

<טל זהר: לכן, אם אפשר להסכים שזה יהיה בסגירה, אני מעדיף.

<קריאה: זה בסגירה, כל עוד הסגירה מקושרת לפתיחה.

<טל זהר: מקושרת לפתיחה, כן.

<גיא דביר: זאת שאלה יישומית שאני לא חושב שחייבים להכריע כאן.

<גיא דביר: לא השתכנעתי האם דווקא שלב הסגירה יוצר להם פחות נטל מבחינה תפעולית.

<קריאה: זה קיים.

בועז טופורובסקי: הם ממילא הולכים לדבר אתך על סעיף (4) ולכן אין לי בעיה שידברו אתך גם על סעיף זה, סעיף (9).

בועז טופורובסקי: אם זה משהו שאתם חושבים שזה חשוב, הם יתמודדו עם הפיתוח, אבל אם לא חייבים להכביד עליהם עוד עלויות, אז לא.

<יהושע אברמוביץ: אגב, לא בהכרח הפיתוח בידינו.

<יהושע אברמוביץ: זאת אומרת, הוא לא בידינו.

<יהושע אברמוביץ: יש מונופול בעולם ולך שכנע את המונופול עכשיו שהוא הולך לתת לזה סדרי עדיפויות ופיתוח בהיקפים סבירים.

<יהושע אברמוביץ: הוא יכול עכשיו לבוא ולומר שייקח לו שנה וחצי-שנתיים.

בועז טופורובסקי: לכן הבקשה הייתה שהיכן שאפשר למנוע עלויות מיותרות, נמנע עלויות מיותרות.

בועז טופורובסקי: אנחנו נקבל תשובה על כך.

<טל זהר: נוסף לעלויות, מה ששוקי העלה זה מאוד נכון.

<טל זהר: זה עלול לעכב את היכולת שלנו ליישם את התנאים של הרגולציה כמו שהם.

<טל זהר: במידה שיהיו הרבה דברים שידרשו פיתוח, אנחנו נבקש – היום אנחנו מבקשים חצי שנה להיכנס – יותר זמן כי אנחנו פשוט לא נצליח להגיע לדבר כזה.

<טל זהר: חשוב לזכור שאלה מערכות זמן אמת .

בועז טופורובסקי: לכן תדברו אתם.

בועז טופורובסקי: הם אנשים הגיוניים.

<שרה קנדלר: 80.

<שרה קנדלר: רישום הוראה על עסקה מיידית שלא בוצעה באופן מיידי הורה לקוח על ביצוע עסקה מיידית והעסקה לא יצאה אל הפועל באופן מיידי, תערך החברה רישום הכולל פרטים אלה: פרטי הזיהוי של הלקוח נותן ההוראה.

<שרה קנדלר: מועד מתן ההוראה.

<שרה קנדלר: פרטים (3) עד (7) לתקנה 114 כאשר במקום "עסקה" יקראו "הוראה".

<שרה קנדלר: הסיבה לאי ביצוע ההוראה.

<שרה קנדלר: 81.

<שרה קנדלר: רישום הוראה על עסקה עתידית הורה לקוח על ביצוע עסקה עתידית, תערוך החברה רישום הכולל פרטים אלה: פרטים (1) עד (3) לתקנה 115.

<שרה קנדלר: התנאים שבהתקיימם מבקש הלקוח שתתבצע העסקה.

<שרה קנדלר: חויב הלקוח בעמלה בשל מתן ההוראה – סכום העמלה.

<שרה קנדלר: 82.

<שרה קנדלר: דרך ביצוע הרישום הרישום לפי תקנות 114 עד 116 ייעשה בכתב, בדרך ממוחשבת או ברך אחרת, ובלבד שייעשה מיד לאחר מתן ההוראה או ביצוע העסקה לפי העניין, בדרך הניתנת לשמירה ולאחזור.

<שרה קנדלר: הרישום יכלול את מועד ביצוע הרישום.

בועז טופורובסקי: הערות.

בועז טופורובסקי: אין הערות.

בועז טופורובסקי: למעט סעיפים 79(4) ו-(9) אנחנו מאשרים את פרק י"א.

בועז טופורובסקי: בישיבה הבאה נסיים את כל התקנות שנשארו.

בועז טופורובסקי: עוד כמה עמודים?

<שרה קנדלר: כ-25.

<טל זהר: בישיבה הבאה יעלה הנושא של דרישות ההון, אם נחליט שאנחנו מטפלים בזה בשלב של הישיבה.

<שלומית ארליך: עדיין לא הגענו לכל המחלוקות שנותרו פתוחות.

בועז טופורובסקי: אני באופן עקרוני תכננתי לסיים את הכול בישיבה הבאה אבל אני רואה שזה הולך להיות בעייתי.

בועז טופורובסקי: אני רוצה גם לסיים את ההקראה וגם להכריע בסוגיות אבל אני רואה שיש לנו לא מעט סוגיות בהן אנחנו צריכים להכריע ומהיכרותי אתכם, אני בטוח שיהיו לכם הרבה מאוד דברים ואף אחד לא יחזור על דברים שנאמרו.

בועז טופורובסקי: יהיו לכם הרבה מאוד דברים להעיר ויכול להיות שגם כאן תהיה חוסר הסכמה בין הוועדה לבין הרשות בחלק מהנושאים.

בועז טופורובסקי: בוודאות בישיבה הבאה אנחנו נסיים את ההקראה.

בועז טופורובסקי: אני רוצה שלפחות נתחיל לדבר על הנושאים שהשארנו לסוף.

בועז טופורובסקי: אם נצליח בישיבה הבאה להתקדם מהר, נתקדם מהר, ואם לא, נעשה ישיבה מהירה אחר כך.

בועז טופורובסקי: אני מבקשת משלומית, שרה וגיא.

בועז טופורובסקי: אני חייב להגיד שאתם עושים עבודה מדהימה, אתם עושים הרבה מאוד שימועים אבל יש הרבה מאוד עבודה לעשות.

בועז טופורובסקי: אני אשמח אם תעשו זאת יעיל כך שנוכל לקיים את הישיבה כמה שיותר מהר ולא ניכנס לחגים ולפגרות כי זה יעכב את הנושא.

בועז טופורובסקי: אני מקווה שבישיבה הבאה אנחנו כבר נתחיל לסכם.

בועז טופורובסקי: תודה רבה לכולם.