ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 220, 2014-02-24 12:30

דוד צור: רבותי, תקנות התעבורה (תיקון מס'...), התשע"ד-2013, בדבר נהיגה בישראל עם רישיון זר.

דוד צור: לדעתי, זה הדיון השלישי שאנחנו מקיימים בעניין הזה.

דוד צור: התקדמנו קצת.

<לאה ורון: אדוני היושב-ראש, אני רוצה רק להעיר הערה.

<לאה ורון: יש בקשה של שר התחבורה שהתקבלה אצלנו אתמול בצהריים לדון במסגרת התקנות גם בנושא של טיפול בציבור הנכנסים לארץ שלא כדין, השוהים הבלתי חוקיים.

<לאה ורון: מאחר והמכתב הגיע רק אתמול אני מבקשת לדון בנושאים האחרים של התקנות ולא בנושא הזה שהרי לא הזמנו את כל אלה שנוגעים לנושא של ציבור הנכנסים לארץ באופן שלא כדין.

דוד צור: משטרת ישראל, מרחב יפתח או מחוז תל-אביב יש פה?

<לאה ורון: לא, יש גם לציבור הזה אנשים רבים שמייצגים אותם ואותם לא הזמנו.

דוד צור: משרד הפנים פה?

<אפרת לב ארי: משרד הפנים כאן.

<לאה ורון: משרד הפנים פה, בטח רשות ההגירה שאותם ביקשנו.

<לאה ורון: אבל לא את אותם אלה שמייצגים את השב"חים.

<לאה ורון: יש גופים וארגונים.

שולי מועלם-רפאלי: מי, למשל?

<לאה ורון: אני לא יודעת.

שולי מועלם-רפאלי: למה אנחנו צריכים לחכות לגופים שמייצגים את השב"חים.

שולי מועלם-רפאלי: להיות שב"ח במדינת ישראל זה עבירה על החוק.

שולי מועלם-רפאלי: האם אנחנו אמורים לתת עכשיו פתחון פה למי שמייצג אנשים שנכנסים לפה בניגוד לדין?

שולי מועלם-רפאלי: זה נשמע דבר והיפוכו.

דוד צור: קודם כל, כן, חברת הכנסת שולי מועלם, כי הכנסת נותנת.

דוד צור: לא חייבים להתחשב במה שהם אומרים, אבל לתת להם פתחון פה - ודאי כן.

דוד צור: יש את ארגון הסיוע לעובדים ועוד כהנה וכהנה.

דוד צור: אני לא מקבל את ההמלצה של מנהלת הוועדה.

דוד צור: אני כן רוצה לדון בסוגיה, גם אם לא נסגור אותה, ולו מהסיבה שהנושא הזה כבר עלה בדיון הקודם.

דוד צור: אנחנו התחלנו לדבר על זה.

דוד צור: אני זוכר שהעלה את זה פה מפקד מרחב יפתח מר גז, במקרה פקודי לשעבר.

דוד צור: הוא העלה את המצוקה הגדולה מאוד.

דוד צור: ביקשנו ממשרד התחבורה בפעם הבאה שהוא מגיע גם להתייחס לסוגיה.

דוד צור: זה נכון שיש פה בעיה שלא הזמנו - - -

<לאה ורון: אבל אז המשרד התבקש להעביר מכתב של שר מאחר ומדובר בתקנה שהיא תקנה שונה מהתקנות שמונחות על שולחן הוועדה.

<לאה ורון: המכתב הגיע רק אתמול בצהריים.

דוד צור: ובכלל, העניין הזה שאתם שולחים יום לפני, כמו גם הדיון הראשון שקיימנו הבוקר, בנוסח שהעליתם בנזק הבטיחותי שהצבענו עליו סוף סוף.

דוד צור: אבל הנוהג הזה שאתם לילה לפני מציפים אותנו בבקשות - - -

<לאה ורון: וגם לא הפנו את תשומת ליבנו לכך שזה המכתב של השר וכו'.

<לאה ורון: הועברה בקשה בנוסח: "רצוף בזה חומר אשר במקביל נעביר אליכם גם ידנית.

<לאה ורון: נודה על אישורכם על קבלת החומר" - זהו.

<חוה ראובני: אני חייבת לציין שהנוסח כשלעצמו הועבר כבר לפני כשבוע.

<חוה ראובני: מאז הדיון הקודם עבר פחות מחודש ימים.

<חוה ראובני: הספקנו לקבל אישור של הממונה על חקיקת משנה, העברנו נוסח בשבוע שעבר.

<חוה ראובני: כשנתבקשתי ביום חמישי אחרי הצהריים להעביר גם מכתב של השר אז זה לקח יום עבודה אחד.

<לאה ורון: שזה הישג גדול, אבל הוא הגיע רק אתמול.

דוד צור: עו"ד ראובני, התשובה שלך מצוינת.

<חוה ראובני: מיום חמישי עד יום ראשון אחרי הצהריים זה יום עבודה אחד.

<מרב תורג'מן: הדיון הקודם התקיים לפני למעלה מחודש ולא פחות מחודש.

<מרב תורג'מן: הוא התקיים ב-30 לדצמבר 2013.

<חוה ראובני: במתמטיקה אף פעם לא הייתי טובה.

<לאה ורון: אין דבר, אבל את טובה בהרבה דברים אחרים.

דוד צור: מה שנקרא, כולם צודקים.

דוד צור: מכיוון שהדיון כבר התקיים אני רוצה ברשותכם לעבור להקראה, אלא אם כן יש מישהו שרוצה לומר עדיין עקרוני.

מיכל רוזין: לא, לא.

מיכל רוזין: לי יש משהו מאוד עקרוני.

מיכל רוזין: אני מחכה פה הרבה זמן לדיון הזה.

דוד צור: רגע.

דוד צור: אני אעבור להקראה ואז אפשר במסגרת ההקראה להעיר הערות, הסתייגויות, רביזיות, וכהנה וכהנה.

מיכל רוזין: לא, אני רוצה להגיד משהו עקרוני.

מיכל רוזין: ביקשנו נתונים, קיבלנו נתונים.

מיכל רוזין: אני חושבת שחשוב להציג אותם לוועדה.

דוד צור: אני מקבל.

דוד צור: שכנעת אותי מהר מאוד.

דוד צור: חברת הכנסת רוזין, ניסיתי להיות יעיל.

דוד צור: אבל אם אתה רוצה לדבר ברמה העקרונית, בבקשה.

מיכל רוזין: כן.

מיכל רוזין: כפי שביקשתי מהמשטרה קיבלתי מסמך שמדבר על נתוני תאונות הדרכים של שוהים בלתי חוקיים.

מיכל רוזין: אני טענתי ובדקתי עם המשטרה וביקשתי מהם לקבל את זה בכתב.

מיכל רוזין: היתה טענה כללית מאוד שדיברה על מעורבות גבוהה מאוד של שוהים בלתי חוקיים בתאונות דרכים.

דוד צור: גם, וגם נהיגה ללא רישיון.

מיכל רוזין: יפה, שזה שני דברים שונים.

מיכל רוזין: לכן, ביקשנו לקבל נתונים.

מיכל רוזין: היו כל מיני טענות לגבי איך מציגים נתונים והנה אני מקבלת את הנתונים.

מיכל רוזין: אני לא אלאה אתכם בכל הנתונים, אבל אני אקריא לכם משפט אחד ברור, מסמך של משטרת ישראל, לא שלי, של אגף התנועה, מדור מחקר שאומר: לא אותרו עבירות נהיגה עם רישיון נהיגה מזויף של אריתראים או סודנים באירוע תאונת דרכים.

מיכל רוזין: זה לאחר שטענו כי אריתראים וסודנים מעורבים באופן ניכר, באופן משמעותי, בתאונות דרכים.

מיכל רוזין: אני שאלתי האם הם מעורבים כי דרסו אותם או אם הם מעורבים כי הם גרמו לתאונה.

מיכל רוזין: אני חושבת שזו ההוכחה שלא ואפשר גם לדבר על הנתונים.

דוד צור: ממי המסמך הזה?

מיכל רוזין: משטרת ישראל, מחלקת תנועה ומו"פ, מדור מחקר.

<שרון שלאין: מדור מחקר לא תמיד יכול לפקח על כל - - -

דוד צור: תיכף נשמע את משטרת ישראל.

דוד צור: לך יש נתונים אחרים?

מיכל רוזין: מדור מחקר נותן את הנתונים של המשטרה, הוא לא ממציא מעצמו.

<שרון שלאין: הם צריכים לעשות את זה ידנית מכל - - -

דוד צור: אז היא צודקת שצריך לבוא עם נתונים בכל זאת ולהציג אותם.

מיכל רוזין: אני קיבלתי נתונים, כרגע זה על שולחננו.

מיכל רוזין: על סמך זה אין שום הצדקה לעניין, אלא אם כן רוצים סתם להרע, אם סתם רוצים לחפש.

מיכל רוזין: זה אפשר, אני יכולה להציע לך המון הצעות.

מיכל רוזין: אבל אם אנחנו מתבססים על נתונים אלה הנתונים שבפנינו.

<שרון שלאין: לא כל הנתונים מועברים למדור מחקר, לא הכול ניתן לפילוח, בטח לא ברגע נתון.

<שרון שלאין: מדור מחקר - מה לעשות, אין לו את פילוח של כל הנתונים.

מיכל רוזין: אני לא מצליחה להבין את התשובה הזו.

מיכל רוזין: היה פה דיון אחרי שהיה אצלי בוועדה דיון.

מיכל רוזין: ביקשנו להעביר נתונים, העברתם נתונים.

מיכל רוזין: זה לא פנייה נפרדת למדור מחקר, זה בעקבות הפנייה בוועדה הגיעו הנתונים בבקשה אז - - -

<יערה למברגר: עוד לא דיברנו על הנוסח המוצע.

<יערה למברגר: בכל מקרה, זה נוסח שהוא צופה פני עתיד.

<יערה למברגר: דווקא כלפי עבר ההנחה שלנו עובדתית זה שזה לא יחול על אנשים רבים כי מהמידע שהועבר אליי רוב השוהים הבלתי חוקיים מבחינת הזמן שהם נמצאים בארץ מעל שנה וכמות השוהים בלתי חוקיים שמגיעים לישראל בשנה האחרונה, מהנתונים שהועברו אלינו נראה שהתקנה הזו תחול כיום על קבוצה מאוד מאוד מצומצמת של אנשים.

מיכל רוזין: אם בכלל.

מיכל רוזין: ממילא הם שנה ראשונה בסהרונים בכלא.

מיכל רוזין: אני לא מצליחה להבין לפעמים את ההיגיון.

<יערה למברגר: הכוונה היא פה לקבוע איזושהי הוראה כללית, נורמה צופה פני עתיד, ולא שיש - - -

אורי מקלב: האם מסתננים נקראים שוהים בלתי חוקיים?

אורי מקלב: אין שתי הגדרות?

דוד צור: יש שוהים בלתי חוקיים שהם לא מסתננים דרך הגבולות.

מיכל רוזין: פלסטינים, זה הגדרה של פלסטינים.

דוד צור: לא.

דוד צור: למשל גם כאלה שהגיעו ברישיון ופג הרישיון שלהם והם שוהים בלתי חוקיים

<חוה ראובני: להם התקנה לא מוצעת - - -, אלא רק על מי שלכתחילה נכנס שלא כדין.

<שרון שלאין: לא למי שנכנס כדין ונשאר - - -

מיכל רוזין: אז בכלל אתם מצמצמים לקבוצות אוכלוסייה מאוד מסוימת במקום לדבר על עיקרון.

מיכל רוזין: כאשר אתה מדבר על עיקרון אתה אומר: מי שנכנס לפה, זה לא משנה אם כדין או לא כדין ונוסע, ונוהג באופן שלא מסכן את הציבור.

שולי מועלם-רפאלי: למה כל כך צמצמתם את זה?

שולי מועלם-רפאלי: למה מי שנכנס כדין אבל אחר כך הוא לא נשאר פה כדין אתם מצמצמים ולא מחילים את זה עליו?

שולי מועלם-רפאלי: הפוך אני אומרת - - -, כי אני בעד לפתוח את זה כמה שיותר.

דוד צור: מעבר לזה שאתן מתקוטטות ביניכן בוא נשמע תשובות.

שולי מועלם-רפאלי: לא, אנחנו לא מתקוטטות.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו ממש מסכימות.

דוד צור: אז על אחת כמה וכמה כשאתן מסכימות אתן מתקוטטות בצורה הזו אז מה יהיה כשלא תסכימו?

דוד צור: תנו רגע לשמוע.

מיכל רוזין: הלוואי וחברי הכנסת הגברים היו מסתדרים כמו שחברות הכנסת מסתדרות.

דוד צור: זה לא עניין מגדרי, זה שתיכן.

שולי מועלם-רפאלי: בואו נקבל תשובה לשאלה למה זה לא מוחל על מי שנכנס כדין אבל נשאר לא כדין, זו השאלה.

<חוה ראובני: השאלה הזו עלתה, שקלנו את זה.

<חוה ראובני: היו עמדות שונות בנושא.

<חוה ראובני: הסיבה היא שיש שני רציונליים שרלוונטיים לעניין הזה: אחד, עצם השהייה שלא כדין בישראל והפרה של דיני ההגירה, האם היא מצדיקה או לא מצדיקה לשלול את הזכות לנהוג בישראל.

<חוה ראובני: חברת הכנסת רוזין לפחות בוודאי תחלוק עליי.

<חוה ראובני: חברת הכנסת אמרה פה בדיונים הקודמים שלא צריך להיות קשר.

מיכל רוזין: בעולם אין קשר.

<חוה ראובני: רציונל נושא נוסף הוא הנושא התעבורתי הישיר.

<חוה ראובני: מי שמגיע לארץ כדין בדרך כלל מגיע ממדינה שיש לישראל קשר איתה ועם הרשויות שלה ויש לה יכולת כשהוא מציג רישיון לאמת את הרישיון, לבדוק אותו האם הוא אמיתי או מזויף, האם הבן אדם מורשה או לא מורשה, מי זה הבן אדם הזה בכלל, לזהות אותו, מה שאנחנו לא יכולים לעשות עם המסתננים שמגיעים מארצות שאין להן שום קשר איתנו.

<חוה ראובני: אנחנו לא יודעים מה מקור רישיונות הנהיגה שלהם, ולכן היכולת שלנו לכבד את הרישיונות האלה - - -

מיכל רוזין: יש לנו שגריר מאריתריאה פה.

מיכל רוזין: יש לנו קשרים ענפים איתם, יש לנו בסיסי צבא באריתריאה?

שולי מועלם-רפאלי: מה הרלוונטיות?

מיכל רוזין: הרלוונטיות זה שאם היא יכולה לבדוק הולנדי שנמצא פה שלא כדין והיא יכולה לוודא שאכן יש לו רישיון נהיגה, היא יכולה לוודא גם שהאריתראי- - -

דוד צור: אבל למה את רוצה להעניק - - -?

מיכל רוזין: אני אומרת או או .

מיכל רוזין: או הגישה שלי או הגישה - - -, באמצע זה מגמתי.

שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה לשלול מכולם.

שולי מועלם-רפאלי: כל מי שנמצא פה שלא כדין אל תאפשרו לו לנהוג.

<מרדכי פדר: יש בזה בעיה, גברתי.

<חוה ראובני: יש איזה בעיה עם אמנת וינה שמחייבת אותנו.

דוד צור: מכיוון שהיינו בדיון הזה כבר קודם למה שלא נדבר על הנוסח ואז תעירו הערות לעניין הנוסח?

דוד צור: או שרוצים פה פיליבסטר עכשיו.

דוד צור: כרגע הוא משרת אותנו, חברת הכנסת מועלם.

שולי מועלם-רפאלי: כי מה?

שולי מועלם-רפאלי: כי אנחנו מחכים לעוד אנשים.

מיכל רוזין: לא, יש לך רוב.

מיכל רוזין: אני פה במיעוט.

דוד צור: למה?

דוד צור: חבר הכנסת מקלב.

דוד צור: תיכף נשמע אותו.

אורי מקלב: לפעמים מקבלים זכות דיבור בזכות השתיקה.

<מרדכי פדר: לא פיליבסטר, אבל יש לי עניין עקרוני בכל זאת וזה עניין של המדיניות של משרד התחבורה לתת רישיון לתושב זר רק לשישה חודשים ולחדש את זה כל שישה חודשים.

<מרדכי פדר: דיברתם על זה בפעם שעברה והתשובה היתה, הייתי אומר, נאיבית, אם לא על סף הטעיה.

<מרדכי פדר: למה?

<מרדכי פדר: כי צריכים לחדש את זה כל שישה חודשים.

<מרדכי פדר: יש פה הרבה סטודנטים, הרבה תלמידים, שבאים לפה ומקבלים עם האשרה ומתחילים ללמוד.

<מרדכי פדר: הם אומרים שהם ימשיכו.

<מרדכי פדר: הם מגיעים למשרד הפנים ומשרד הפנים אומר: תבואו אליי עוד חודשיים, שלושה, כדי לחדש את האשרה.

<מרדכי פדר: יש פסק זמן שאין להם אשרה בתוקף, יש להם פתק ממשרד הפנים שאומר: יש לך עוד שלושה חודשים תור במשרד הפנים.

<מרדכי פדר: אין שום הצדקה שאנשים אלו לא יוכלו להמשיך לנהוג.

<מרדכי פדר: ברם, במשרד התחבורה לקחו על עצמם את התפקיד של אוכפי אשרות כניסה ומי שנכנס לחדש רישיון שקיבל כדין והוא נמצא עם פתק אומרים: לא, ויזה.

<מרדכי פדר: אם הייתי אני הנציג של ישראכרט הייתי מאוד מאוד נעלב, כל הזמן רק ויזה.

<חוה ראובני: זה לא הנושא - - -

<מרדכי פדר: סליחה, גברתי.

<מרדכי פדר: אני לא מפריע לך, את לא מפריעה לי.

<מרדכי פדר: המצב הזה הוא לא תקין.

<מרדכי פדר: אנחנו צריכים לתת מענה.

<מרדכי פדר: יש פה בתקנות התעבורה שני סעיפים רלוונטיים שהם לא בהצעת החוק הזו שצריכים לתקן כדי שמשרד התחבורה לא ימשיך להפלות אנשים שנכנסו כדין.

דוד צור: זו עמדתך, בכל הכבוד הראוי.

דוד צור: אני לא בטוח שאנחנו מקבלים אותה.

<חוה ראובני: אורך תקופת הרישיון הישראלי איננו מונח על השולחן כרגע ואת הדיון הכללי בסוגיה שמעורר כאן מר פדר גם קיימנו בשתי הישיבות הקודמות וזה פשוט חזרה פעם שלישית.

<מרדכי פדר: לא, זה לקונה.

דוד צור: מר פדר, אתה לא בזכות דיבור.

דוד צור: משרד המשפטים.

<יערה למברגר: אני חייבת לעזוב.

<יערה למברגר: רציתי רק להתייחס לאבחנה שעשינו.

<יערה למברגר: ניסינו לבדוק מה נעשה בעולם.

<יערה למברגר: התלבטנו בשאלה הזו וראינו שהאמנה מדברת בלשון של admitted.

<יערה למברגר: זאת אומרת, בוחנים איך בן האדם admitted נכנס לאותה מדינה וגם ראינו את הפרשנות שארצות הברית כתבו פרשנות - - - את אותה אמנה וראינו שהדגש האם האדם נכנס למדינה באופן חוקי או לא חוקי, לא - - - באופן אחר כך של האשרות במהלך שהוא נמצא במדינה כי יכול להיות באמת שהאשרה פקעה ושיש בעיה עם חוקיות האשרה בזמן שהוא נמצא אבל הוא נכנס כדין.

<יערה למברגר: לכן, נקודת הכניסה נראתה לנו כנקודה הרלוונטית לאור פרשנות האמנה.

דוד צור: לפני שאת נוטשת אותנו, מי ימלא את מקומך כמשרד המשפטים פה?

דוד צור: יש מישהו?

<יערה למברגר: לצערי, - - -

מיכל רוזין: בכל זאת, תסבירי לי למה זה - - -.

מיכל רוזין: כאילו סתם הרמתם אצבע לאוויר?

<יערה למברגר: לא, לא.

מיכל רוזין: הרי אתם לא משרד הפנים, אתם לא המחליטים בן אדם נכנס כדין, לא נכנס כדין, או נמצא פה כדין או לא נמצא.

מיכל רוזין: זה לא החלטות שלכם.

מיכל רוזין: למה מבחינת רישיון נהיגה יש הבדל בין מי שנכנס כדין ונשאר פה עשר שנים שלא כדין לבן אדם שנכנס לא כדין והמדינה לא מגרשת אותו והוא מקבל ויזה שכל שלושה חודשים מחודשת לו?

מיכל רוזין: למה?

מיכל רוזין: מה ההבדל?

<יערה למברגר: אני רק אגיד שלאור האמנה אנחנו הסתכלנו על המחויבות הבין-לאומית שיש לישראל ובאיזה תנאים לא חייבים לתת את אותה זכות או אותה הכרה של שנה.

<יערה למברגר: ראינו שבסיטואציות שאומרים: אם אתה נכנסת למדינה מסוימת שלא כדין, הפרת את חוקיה, אתה לא משחק לפי כללי המשחק, לגיטימי שהיא לא תשחק לפי כללי המשחק - - -

מיכל רוזין: אבל כללי המשחק זה גם שאתה נשאר שלא כדין.

<יערה למברגר: זה הפרשנות שאנחנו - - - שכך זה מיושם.

<יערה למברגר: אני לא אומרת שאי-אפשר לעשות כך.

<יערה למברגר: שתי האפשרויות נראו בעינינו ראיות.

<יערה למברגר: בשלב מסוים גם הצענו לעשות, אבל זה לא שאי-אפשר לעשות.

<יערה למברגר: מבחינת המחויבות הבין-לאומית זה לא שאי-אפשר לבחור באופציה שמשרד התחבורה מציע.

מיכל רוזין: זאת אומרת, בגלל שיש לנו מחויבות למדינות לבנות אז אנחנו על זה נעמוד.

מיכל רוזין: אבל מדינות אפריקה אין לנו מחויבות אז זה לא מעניין.

<יערה למברגר: - - -אני לא חושבת שזה מחולק - - -

דוד צור: אני הקדשתי זמן לדיון העקרוני, אני רוצה לעבור להקראה ויש זמן.

מיכל רוזין: אתה בכוונה לא מחכה למקלב?

דוד צור: לא, אני אקרא גם אפילו למקלב לבוא ולהשמיע את דעתו ושיתרום לדיון.

דוד צור: יש הרבה מאוד מה לדון בסעיפים ותעירו את הערותיכם בסעיפים.

דוד צור: זה לא מייתר את הדיון בזמן ההקראה.

דוד צור: בבקשה.

<חוה ראובני: תודה, אדוני.

<חוה ראובני: לפני שאני מתחילה להקריא אני רוצה להסביר איך זה בנוי כי בפעם הקודמת התחלתי את ההקראה וראיתי שיש קושי מסוים.

<חוה ראובני: תקנה 567, התקנה הראשונה, בנויה על שני שלבי בדיקה: האחד, האם אדם נכנס לקבוצת הזכאים לנהיגה עם רישיון זר.

<חוה ראובני: מרכיב שני, כמה זמן הוא זכאי?

שולי מועלם-רפאלי: על איזה נוסח דנים?

שולי מועלם-רפאלי: של השר או של הוועדה?

<לאה ורון: בפני חברי הכנסת מונח נוסח שכתוב נוסח משרד התחבורה לישיבת הוועדה ב-24 לפברואר 2014.

<לאה ורון: זה נוסח מתוקן שהעבירו אנשי המחלקה המשפטית של משרד התחבורה.

<לאה ורון: זה הנוסח עם הצבע האדום.

<חוה ראובני: כך בנויה התקנה: האחד, קבוצת הזכאים.

<חוה ראובני: שנית, מי שנמנה עם קבוצת הזכאים הזו למשך כמה זמן.

<חוה ראובני: "בתוקף סמכותי לפי סעיף 70 לפקודת התעבורה, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א (א) לחוק יסוד: הכנסת, וסעיף 20ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה: 1.

<חוה ראובני: תיקון תקנה 567 בתקנה 567 לתקנות התעבורה, התשכ"א-1961 (להלן – התקנות העיקריות) האמור בה יסומן "(א)" ובה – במקום "מי שאינו תושבת ישראל" יבוא: "עולה חודש או מי שמרכז חייו מחוץ לישראל";" דהיינו, קבענו כאן את הזכאים לשתי קבוצות אוכלוסייה : אחד, עולים חדשים.

<חוה ראובני: שתיים, מי שמרכז חייו מחוץ לישראל.

<חוה ראובני: הם בגדר הזכאים.

<חוה ראובני: אחר כך יבוא התקופות.

<חוה ראובני: ההגדרות שלהם נמצאות בהמשך.

מיכל רוזין: פעם שעברה אמרתם שעולה חדש, אני לא ידעתי את זה אבל גיליתי את זה פעם שעברה, לוקח - - - הנה, גייסו גם את פייגלין.

מיכל רוזין: היית בלחץ שלא יהיה לך רוב.

דוד צור: פייגלין גייס את עצמו.

דוד צור: אם לא למדת עד היום, את פייגלין אי-אפשר לגייס לכלום, רק אם הוא מחליט שהוא מגויס.

מיכל רוזין: מגייסים.

מיכל רוזין: יש דברים שאפשר לגייס אותו.

דוד צור: לא כך, משה?

משה זלמן פייגלין: אתה יכול לגייס אותי כשאני מוכן להתגייס.

מיכל רוזין: אמרו שעולה חדש יש תקופת זמן כשהוא מגיע לארץ שהוא עוד לא מוכר כעולה חדש.

מיכל רוזין: הוא עדיין על אשרת תייר.

מיכל רוזין: יש תקופה של חודשיים או שלושה שבהם הוא על אשרת תייר עד שהוא מקבל את ה - - -

דוד צור: מה שאת שואלת הוא זה ממתי מתחילים למנות את השנה?

דוד צור: היא שואלת ממתי?

דוד צור: מרגע הכניסה?

אורי מקלב: מהכניסה האחרונה שיכול להיות שבאותו זמן הוא לא היה עולה חדש.

דוד צור: בוא נשמע.

<חוה ראובני: חברת הכנסת רוזין, את עוד פעם העברת אותנו לשאלה של תקופת הזכאות, להבדיל מקבוצת הזכאים.

מיכל רוזין: אבל זה כן שייך כי עולה חדש - - -

דוד צור: אני מציע שכשנגיע לשם אז נדבר על זה.

דוד צור: עולה חדש זה עולה חדש.

דוד צור: כשנגיע לשם, לעניין מתי זה נקרא עולה חדש או לא, תקופת הזכאות, אז נדבר על זה.

<מרב תורג'מן: גם בדיון הקודם הקראנו את הפסקה הזו למעשה ועברנו להקריא את ההגדרות.

<מרב תורג'מן: אני מציעה אולי שגם עכשיו נעשה את הדיון במשולב עם ההגדרות על מנת שחברי הוועדה יבינו על מי יחולו התקנות.

דוד צור: אז תקראי את כל סעיף 1.

<חוה ראובני: אני מציעה שאעבור להגדרות הרלוונטיות לקטע שהקראתי.

<חוה ראובני: הגדרת "מי שמרכז חייו מחוץ לישראל" - - -

<קריאות: מה עם העולה חדש?

<חוה ראובני: רגע, הסדר הוא פשוט אחר כי זה סדר א'-ב'.

<חוה ראובני: " "מי שמרכז חייו לחוץ ישראל" - מי שאינו תושב ישראל וכן תושב ישראל או אזרח ישראל ששהו מחוץ לישראל לתקופה של שנתיים רצופות לפחות, ואם נכנס לישראל ברצוף אחרי התקופה האמורה - שהותו בה היתה לתקופה הקצרה משנה.

<חוה ראובני: " לכן, התשובה לשאלתך, חברת הכנסת רוזין, היא העולה החדש נכנס למי שמרכז חייו טרם כניסתו למעמד של עולה חדש, הוא נכנס למי שמרכז חייו מחוץ לישראל.

<חוה ראובני: זה כולל תושבי ישראל וגם תושבי ישראל ואזרחים ישראלים ששהו רצוף שנתיים מחוץ לישראל.

<חוה ראובני: "עולה חדש" - כמשמעותו בתקנה - - -

<מרב תורג'מן: יש לציין שיש פה שינוי בנוסח ביחס לדיון הקודם, ובמקום בסמוך אתם ביקשתם לשנות את הנוסח כך שיהיה ברצוף.

<מרב תורג'מן: אולי גם את זה כדאי להבהיר.

<חוה ראובני: אני אסביר.

<חוה ראובני: עשינו את השינוי הזה.

<חוה ראובני: אני רואה שבעקוב אחרי שינויים זה איכשהו התפספס.

<חוה ראובני: היו כאן כל כך הרבה שינויים שניסיתי לנקות ולראות.

<חוה ראובני: אנחנו רצינו שיהיה כמו שאמרנו לכל אורך הדרך.

<חוה ראובני: המטרה שלנו בתקנות האלה היא ליצור ודאות גם אם מידי פעם יהיה מישהו שאולי זה טיפה יכול להיות בדיוק בצד הלא נכון של הקו.

<חוה ראובני: כל קו ששמים אותו כשהוא חד-משמעי, למישהו הוא יהיה טיפה שרירותי והוא יוצא בדיוק על הסף בצד הלא נכון מבחינתו.

<חוה ראובני: ברצוף - זה יוצר ודאות.

<חוה ראובני: ישראלים שחיו מחוץ לישראל שנתיים ויותר, בין אם זה בלימודי פוסט דוקטורט ובין אם זה מה שמכונה יורדים, אנשים ששהו מחוץ לישראל תקופה למעלה משנתיים, הם נחשבים מי שמרכז חייהם מחוץ לישראל כל זמן שלא היתה להם חזרה צמודה לשנתיים האלה שעלתה על שנה.

<חוה ראובני: זאת אומרת, אם הם חזרו לביקור של חודש, חודשיים, שלושה חודשים, הם ממשיכים להיות מי שמרכז חייהם מחוץ לישראל.

<חוה ראובני: סיימו את שהותם בחו"ל, חזרו לארץ, תושבים חוזרים, אותם אנשי אקדמיה שסיימו את המחקר וחזרו לארץ אחרי שנתיים וחזרו, הם מפסיקים להיות מי שמרכז חייהם מחוץ לישראל.

<חוה ראובני: הרצוף יוצר את הוודאות.

<חוה ראובני: סמוך זה מעורפל, אני לא יודעת מה זה סמוך.

<חוה ראובני: סמוך זה רצוף - כן, אבל חודש אחרי זה סמוך?

<חוה ראובני: אולי כן, אולי לא.

דוד צור: לפני שנעבור לעולה חדש בואו נדון בעניין של מי שמרכז חייו.

אורי מקלב: אבל אתה מבין שיש החמרה בזה.

אורי מקלב: המשמעות של ההגדרה הזו היא משמעות חמורה.

אורי מקלב: ביום הראשון שהוא מגיע לארץ הוא כבר לא יכול לנהוג מכיוון, שמצד אחד, הוא לא תייר כי הוא תושב חוזר.

אורי מקלב: מצד שני, - - - .

אורי מקלב: אתם לא יכולים ללכת לדבר כזה.

אורי מקלב: את אומרת לי רק ככה מה שבצדדים.

אורי מקלב: אנחנו לא יכולים לא להתחשב בו כתייר, מצד אחד.

אורי מקלב: ומצד שני, לא להתחשב בו כמי שחי כאן בארץ בכל אופן תקופה ארוכה ושנתיים הוא לא היה פה.

אורי מקלב: זה נכון שהוא לא היה פה שנתיים, אבל היה לו פה רישיון נהיגה, רק יכול להיות שהוא לא חידש אותו בשנתיים שהוא היה.

אורי מקלב: כמובן שלא מדובר אם הוא חידש אותו.

אורי מקלב: שנתיים הוא לא היה, הוא לא חידש, הוא לא ידע.

אורי מקלב: הוא חזר לארץ.

אורי מקלב: תייר הוא לא יכול להיות כי שנתיים, הוא היה כאן, הוא תושב ישראל, ואחרי זה הוא לא יכול לנהוג כאן אפילו יום אחד.

<חוה ראובני: אני חייבת להתייחס להערתו של חבר הכנסת מקלב.

<חוה ראובני: אני מנסה לקרוא את התקנה עוד פעם.

<חוה ראובני: אני מבינה את ההערה, אני מסכימה איתה.

<חוה ראובני: דהיינו, אותו תושב חוזר מגיע לו שנה.

<חוה ראובני: אני צריכה לבדוק אם הוא שהה למעלה משנתיים בחו"ל והוא בא לארץ שנה, והוא חזר לארץ, אני רוצה לתת לו שנה בדיוק כמו עולה חדש.

<חוה ראובני: אם הנוסח לא אומר את זה אז אני צריכה לתקן את הנוסח.

<מרב תורג'מן: אני חושבת שזה אמור להיות בסעיף קטן (ג) בפסקה (2) שמתקנת את פסקת משנה (ב): ואם הוא עולה חדש או תושב חוזר אינה עולה על שנה אחת.

<מרב תורג'מן: אני כתבתי את זה גם כהערות, אני חושבת שיש בזה - - -

אורי מקלב: זה גם לא יכול להיות.

אורי מקלב: זה לא אומר שבגלל שהוא הגיע אחרי שנתיים שהוא כבר הולך להיות תושב ולחזור לארץ.

אורי מקלב: הוא שנתיים, הוא בא לבקר את ההורים שלו והוא חוזר חזרה.

אורי מקלב: אם בהגדרה אתם נותנים לו הגדרה של תייר הוא יכול להיות, אבל להציג אותו עולה חדש?

אורי מקלב: הוא עוד לא עולה חדש.

אורי מקלב: עולה חדש זה אקט של עולה חדש.

דוד צור: עוד לא הגענו לעולה חדש.

אורי מקלב: נכון, אבל היא רוצה להכניס אותו בתור.

אורי מקלב: עו"ד ראובני אומרת: אני אעשה אותו כמו אחד שהוא עולה חדש, לתת לו רק שנה בתוקף, ואחרי זה הוא חייב לעשות את רישיון הקבע שלו.

אורי מקלב: זה גם לא הוגן.

אורי מקלב: התושבים האלה הם לא עולים חדשים.

<אילן חגי: שמי אילן חגי, אני עו"ד שמייצג את קרנית.

<אילן חגי: אתם זוכרים משני הדיונים הקודמים שקרנית היא קרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים שמפצה נפגעים כאשר אין כיסוי ביטוחי, ובין היתר, כאשר נהג נוהג ללא רישיון נהיגה תקף בישראל ופוגע בהולכי רגל או הנוסעים שלו ואז אין כיסוי ביטוחי וקרנית צריכה לפצות והיא חוזרת אחר כך בתביעות שיפוי אל אותו נהג או הבעלים שהתיר את השימוש.

אורי מקלב: רק צד ג', לא לנוהג עצמו.

אורי מקלב: לא מפצים את הנוהג.

<אילן חגי: את הנוהג עצמו אנחנו לא מפצים כמובן.

אורי מקלב: חשוב להדגיש את זה.

<אילן חגי: למעשה, התושב החוזר בכלל לא נמצא בחוק הזה בנוסח המתוקן, אף על-פי שבתקנה 567 שקיימת כיום הוא נמצא והוא קיים בכותרת התקנה.

<אילן חגי: היום למעשה לתושב החוזר אין זכות משום שאם לפי הנוסח שכעת עו"ד חוה ראובני קראה לנו, אם הוא יבוא אחרי שנתיים של שהות בחו"ל, ייכנס לארץ ליום אחד בלבד, יצא ממנה וכעבור יום ייכנס אליה שוב הוא לא יוכל לנהוג בה דקה.

<אילן חגי: מדוע?

<אילן חגי: משום שהוא לא ברצוף לפני כניסתו האחרונה שנתיים בחו"ל.

<אילן חגי: לא יעלה על הדעת שאנחנו נפלה אותו.

דוד צור: זה לא כוונת המחוקק.

דוד צור: בואו נראה, עו"ד ראובני.

דוד צור: תודה שהארת את עינינו.

<אילן חגי: עוד מילה בעניין הזה.

<אילן חגי: אני גם רוצה להדגיש את האנומליה שיש בכל התקנות האלה משום שכאשר אותו אדם יגיע עם אותו רישיון נהיגה זר שיש לו - סליחה, אם הוא היה שישה חודשים בחו"ל, לא שנתיים, אם הוא היה שישה חודשים בלבד בחו"ל, יכול היה להיכנס לישראל ולהמיר את רישיונו לרישיון נהיגה ישראלי.

<אילן חגי: פה אומרים לו: לנהוג אתה לא יכול, להמיר את רישיונך - אהלן וסהלן.

<חוה ראובני: בוודאי.

<אילן חגי: זה אבסורד, זה לא הגיוני בכלל.

דוד צור: למה זה הגיוני?

<חוה ראובני: זה מאוד הגיוני כי יש היגיון ויש סיבה למה אנחנו רוצים.

<חוה ראובני: אם הייתי הולכת לשיטתו של מר חגי אז לא הייתי בכלל מגבילה נהיגה עם רישיון זר.

<חוה ראובני: אני רוצה שמי שמתגורר בישראל ומי שפה ינהג עם רישיון נהיגה ישראלי כי אז אני מפקחת על כשירותו לנהיגה ואני יכולה לאכוף עליו את החוק בצורה מסודרת.

<מרב תורג'מן: אבל התקנות עדיין נותנות לו שנה.

<מרב תורג'מן: תקנה 216 עדיין מאפשרת את השנה.

<חוה ראובני: לכן, אני אומרת: אתה רוצה לבצע המרה?

<חוה ראובני: ביום שאתה מגיע לישראל תבצע המרה.

<חוה ראובני: מבחינתי, ברוך הבא, עדיף.

דוד צור: אבל עד אז אתה יכול לנהוג שנה.

<חוה ראובני: אני נותנת לך - - - כי זה מחויבות בין לאומית, איזשהו סיכון שאני לוקחת על נהיגה של אנשים.

<אילן חגי: לא, אבל לא נותנים שנה.

<אילן חגי: אנחנו מפלים את התושב החוזר לעומת סתם תייר שבא מארצות-הברית.

<אילן חגי: זה שהוא אזרח ישראלי או תושב ישראלי ונסע לשנתיים ללמוד רפואה, או אני לא יודע מה הוא עשה, העוול הגדול שהוא עשה זה שהוא יצא מהארץ לשנתיים.

<אילן חגי: הוא לא יקבל את הזכות שסתם תייר בא לישראל.

<אילן חגי: זה לא הגיוני.

דוד צור: איך פותרים את נושא התושב החוזר שכבר דנו בזה כבר לדעתי בדיון הראשון?

<חוה ראובני: מועלות כאן שתי בעיות שונות לגבי התושב החוזר, אם אני מבינה נכון את ההערות שנשמעו.

<חוה ראובני: ההערה הראשונה שהועלתה היתה שתושב חוזר, אם הוא בסטטוס של תושב חוזר, מהיום שהוא מגיע הוא לא יכול לנהוג.

<חוה ראובני: את זה אמרתי, התחייבתי שזה לא יקרה.

<חוה ראובני: צריך לקרוא בפינצטה את הנוסח פעם נוספת לוודא שתהיה לו את השנה הזו.

<חוה ראובני: הערה שנייה של עו"ד חגי בנוסף לעניין ההמרה, היא איך אנחנו מגדירים בכלל את התושב החוזר הזה שניתן לו את הזכות.

<חוה ראובני: כשאני אמרתי שקראתי פה מהלשון שהוא חזר לישראל ברצוף אחרי השנתיים מחו"ל, הוא אומר: מה קורה אם הוא בא קצר והוא לא חזר לשנתיים מלאות פעם נוספת?

<חוה ראובני: הוא מאבד את הזכות שלו לגמרי.

<חוה ראובני: זו בעיה שחשבנו עליה רבות, אנחנו לא הצלחנו למצוא לה פתרון.

<חוה ראובני: כי בסופו של דבר מתישהו צריך להגדיר מיהו תושב חוזר בהגדרה חד-משמעית ואנחנו נקטנו כאן הגדרה שהיא שוות ערך להגדרות שמשתמשים בהן בדברי חקיקה אחרים.

<חוה ראובני: למשל, לעניין הטבות מס וכו' שמי שמגיע וחוזר לארץ אחרי שהות של שנתיים.

<חוה ראובני: זה לא זכות ששמורה לו לנצח.

<חוה ראובני: הוא בא הולך, בא הולך.

<חוה ראובני: בסוף הוא אומר: פעם, לפני עשר שנים, הייתי שנתיים רצוף בחו"ל, מאז הייתי פה שבעה חודשים כל שנה.

<חוה ראובני: תנו לי עכשיו את כל ההטבות.

<אילן חגי: אבל למה תפלי אותו לעומת תייר?

<אילן חגי: למה להפלות אותו?

שולי מועלם-רפאלי: נראה לי שזה מפליג למחוזות שאפילו את לא מתכוונת.

שולי מועלם-רפאלי: הרי ממה נפשך?

שולי מועלם-רפאלי: מדינת ישראל מעודדת תושבים חוזרים, כולנו רוצים שהם יחזרו, אז רישיון נהיגה לא ניתן להם כי אולי הם משחקים איזשהו משחק?

<חוה ראובני: לא, היכולת להמיר רישיון היא קיימת מהיום שהוא מגיע.

<חוה ראובני: מהיום שהוא מגיע יכולת המרה, בדיקת ראייה, מבחן שליטה ברכב, זהו.

<אילן חגי: אבל למה שהוא יעשה את זה?

<אילן חגי: הרי נותנים לו להתאקלם שנה.

שולי מועלם-רפאלי: בדיקת ראייה ורכב בלשון העם זה לעבור טסט?

<חוה ראובני: חצי טסט.

<חוה ראובני: זה לא התנהגות בדרך, זה רק לראות שהוא יודע.

אורי מקלב: תושב חוזר זה תהליך.

אורי מקלב: זה לא סתם שהוא בא ואומר: אני תושב חוזר, זה תהליך וזכויות.

אורי מקלב: יש עולה חדש ויש תהליך של תושב חוזר.

אורי מקלב: החיוב שהוא יעשה תוך שנה זה רק במידה שהוא התחיל את התהליך של תושב חוזר עם זכויות.

אורי מקלב: אם לא, מה העסק שלך עכשיו אם הוא תושב חוזר או לא תושב חוזר?

אורי מקלב: הוא יכול להיות תייר בעניין הזה.

אורי מקלב: תושב חוזר - אם כנים דברייך שכל מה שאת אומרת שאת רוצה באמת להסדיר את אלה שנמצאים בארץ ועיקר חיותם בארץ, את צריכה להקביל את זה למצב של עולה חדש.

דוד צור: למה שלתושב חוזר לא יהיה את אותו מעמד שיש לתייר?

אורי מקלב: מתי לא יהיה לו את זה?

אורי מקלב: כשהוא ביקש את הזכויות של תושב חוזר, שהוא הלך לתהליך של תושב חוזר.

אורי מקלב: כי אם לא, תושב חוזר יכול להפוך לתייר והוא יכול לבוא אחרי שנתיים ואחרי זה לבוא ולצאת ולבוא ולצאת.

אורי מקלב: בהתחייבות הזאת לרישיון נהיגה אנחנו נגביל אותו והוא לא ידע מה אנחנו רוצים ממנו.

דוד צור: חבר הכנסת מקלב, על העיקרון הסכמנו.

דוד צור: עכשיו צריכים משפטנים שיגדירו.

דוד צור: העיקרון של מה שאתה אומר שלתושב חוזר יהיו אותן זכויות של תייר.

<אילן חגי: נכון, לפחות.

<אילן חגי: ומרגע שהוא נהיה תושב חוזר - - -

אורי מקלב: המגבלות של תושב חוזר, לא בצורה הזו, יהיה רק אם הוא - - -

שולי מועלם-רפאלי: וזכויות של תושב חוזר.

אורי מקלב: במקרה הזה המגבלות.

אורי מקלב: זכויות - כשהוא ביקש את הזכויות.

אורי מקלב: למה להתחיל עכשיו לסבך - - -?

אורי מקלב: הוא יישאר תייר, הוא יהיה - - -

<חוה ראובני: אני לא יודעת מה זה התהליכים האלה.

אורי מקלב: את לא מכירה שיש תייר?

אורי מקלב: ומה זה עולה חדש, את יודעת?

<חוה ראובני: עולה חדש יש אשרת עולה, יש תעודת עולה.

אורי מקלב: יש גם תושב חוזר.

שולי מועלם-רפאלי: מהחיים שלי במערכת הבריאות, יש תהליך שלם מול הקופות כשאתה תושב חוזר.

שולי מועלם-רפאלי: יש תהליך של תושב חוזר.

<חוה ראובני: נוסח התקנות הזה מנסה לצאת עד כמה שאפשר מההגדרות הפורמאליות כי יש סטטוסים חופפים.

<אילן חגי: מדוע?

<אילן חגי: אבל התקנות מדברות על נוסחים פורמליים.

<אילן חגי: אתם אומרים שמיום שאדם הופך לעולה חדש הוא זכאי להמיר את רישיונו שלוש שנים.

<אילן חגי: מה זאת אומרת?

<אילן חגי: צריך ודאות.

דוד צור: עו"ד ראובני, האם נוסח שאומר:

דוד צור: אדם ששהה שנתיים ברציפות בחו"ל ומגיע ארצה ייחשב כמי שיכול לנהוג שנה?

דוד צור: זה משהו שהוא נכנס לתוך ההגדרה הזו של תושב חוזר?

אורי מקלב: הייתי עוד יותר מפשט את זה.

<אילן חגי: וגם מדוע שנתיים?

<חוה ראובני: על כל שנתיים שהוא בחו"ל הוא זכאי שנה.

אורי מקלב: לא, נעזוב את השנתיים בכלל.

<אילן חגי: איזה מין דבר זה?

<אילן חגי: אם זה ברצוף אז הוא יכול רק לנהוג יום.

דוד צור: מה אתה אומר?

דוד צור: שבעצם לא צריך להטיל שום מגבלה והוא יבוא וינהג מתי שהוא רוצה ואיך שהוא רוצה?

<אילן חגי: לא, ממש לא.

<אילן חגי: הטענה שלנו, וזו גם ההצעה שהונחה בפני חברי הכנסת, עולה חדש, תושב חוזר ברגע שקיבלת את ה - - -

דוד צור: אבל אין הגדרה של תושב חוזר עוד.

<אילן חגי: יש הגדרה.

<אילן חגי: גם היום במשרד הקליטה כאשר אתה הולך, יש מדריך לעולה של משרד הקליטה.

דוד צור: אתם מכירים את ההגדרה?

<חוה ראובני: חקיקה, חקיקה.

<חוה ראובני: לא חוברות שפקידים מחליטים.

<אילן חגי: אם אין הגדרה של תושב חוזר אז איך היום 567א דנה בתושב חוזר?

<חוה ראובני: זו אחת הבעיות עם התקנה הזו שלא יודעים על מי היא חלה.

דוד צור: לכן, אנחנו דנים פה עכשיו בהגדרות.

שולי מועלם-רפאלי: אם היית קוראת את השורה הבאה אז 567א, היא בטלה.

<אילן חגי: נכון.

<אילן חגי: לכן, ברגע שהוכרת או כעולה חדש או כתושב חוזר אנחנו מחפשים פה ודאות גם שהמשטרה תדע לאכוף, גם שאנחנו נדע מבחינת כיסוי ביטוחי וגם שהאדם.

<אילן חגי: זו עבירה פלילית, זה עבירת תעבורה.

<אילן חגי: לכן, once קיבלת תעודת עולה יש לך שנה, לא חשוב מה היה קודם, וזו הוודאות.

<חוה ראובני: חשוב.

<חוה ראובני: הוא יכול להיות בארץ חמש שנים בסטטוס אחר.

אורי מקלב: אדוני, הסברת בטוב טעם בישיבה הקודמת ובפעם הקודמת מדוע אנחנו דורשים מעולה חדש שיעשה המרה ואנחנו מגבילים אותו בזמן.

אורי מקלב: אמרנו שמי שגר פה צריך לעשות איזושהי הסדרה של כל נושא הרישיון.

אורי מקלב: דהיינו, עבירות תנועה - שידעו איפה הוא גר ושידעו לאן לשלוח את זה ושהוא לא ירגיש שמכיוון שהוא לא רשום אז הוא יכול לעשות ואולי אין לו מורא של מלכות ושל החוק - זו הסיבה.

אורי מקלב: זו הסיבה שגם צריכה להנחות אותנו בנושא תושב חוזר.

אורי מקלב: מעבר לזה אנחנו לא צריכים להכביד עליהם ולא צריכים לעשות שום תקנות.

אורי מקלב: תושב חוזר הוא בהגדרתו תושב חוזר ולא בהמצאה של משרד התחבורה מה זה נקרא תושב חוזר.

אורי מקלב: משרד התחבורה היום בתקנות האלה מגדיר לנו, ממציא לנו, מה זה נקרא תושב חוזר.

אורי מקלב: תושב חוזר - מי שלא היה שנתיים בארץ.

אורי מקלב: זו לא ההגדרה הנכונה.

אורי מקלב: זה לא הגדרה חוקית, זה לא הגדרה שאנחנו רגילים בה.

אורי מקלב: היועצים המשפטיים לא מקשיבים לי.

אורי מקלב: הם מאוד דורשים את הקשב שלנו בעניין הזה.

אורי מקלב: אולי ניתן להם לעשות גם דיון בנפרד.

<חוה ראובני: אנחנו מתייעצות - - -

אורי מקלב: תתייעצו אולי על מה שהיה קודם.

אורי מקלב: בחמש דקות האחרונות הרגשתי שאני מדבר באוויר.

אורי מקלב: היושב-ראש מסכים איתי והחברים שלי מסכימים איתי ורק אתם בסוף לא תסכימו.

אורי מקלב: דיברנו, ואני לא אחזור על הכול, יש חשיבה ויש לוגיקה, מה שאתם התכוונתם, מדוע לעולים חדשים אתם מגבילים בזמן.

אורי מקלב: לטעמנו, קצר מדי, של שנה, אבל נשאיר את זה כרגע.

דוד צור: שנה זה סביר מאוד.

אורי מקלב: אנחנו שמענו כאן הרבה עולים חדשים.

אורי מקלב: ממש לא.

אורי מקלב: יש לו כל כך הרבה דברים.

אורי מקלב: אם היית יודע כמה בירוקרטיות לעולה חדש.

דוד צור: רישיון נהיגה הוא אחד הדברים החשובים והוא יעשה אותם במידית.

אורי מקלב: אבל יש לו עדיין מציאת עבודה, ילדים בבית הספר, מציאת דירה.

אורי מקלב: אנחנו הופכים אותו גם לעבריין ברגע שהוא לא, בשונה מתייר.

דוד צור: שנה זה לא מספיק זמן להסדיר את נושא הנהיגה?

אורי מקלב: דיברו כאן אנשים שיש להם ניסיון בקליטת עלייה.

אורי מקלב: תושב חוזר - אתם לכאורה היום מגדירים מחדש מה זה נקרא תושב חוזר.

אורי מקלב: יש תושב חוזר במשרד הקליטה, תהיה הגדרה חדשה לתושב חוזר של משרד התחבורה שהן לא חופפות לפי מה שאת אומרת עכשיו.

אורי מקלב: מבחינתך, תושב חוזר זה רק מי שלא היה שנתיים בארץ ועכשיו צריך לנהוג.

אורי מקלב: את מדברת כל הזמן על שפה אחת?

אורי מקלב: אני דורש ממך שפה אחת.

אורי מקלב: זה חייב להיות יחד - - -

דוד צור: תושב חוזר לעניין הנושא של רישיון הנהיגה.

אורי מקלב: זה לא טוב.

<אילן חגי: אבל לא מגדירים אותו, לא אומרים שזה הוא בכלל.

אורי מקלב: - - - בהגדרות בחוק היום, בתקנות, של תושב חוזר.

אורי מקלב: זה לא בריא, אתם אלה תמיד שמתריעים בעניין הזה.

אורי מקלב: אני עכשיו משתמש בשפה שלכם.

אורי מקלב: אתם חייבים להיות צמודים למה שנקרא תושב חוזר ולמה שמקביל היום.

דוד צור: מה הצעתכם, עו"ד ראובני?

<חוה ראובני: לא הקשבנו די הצורך למה שאמר קודם חבר הכנסת מקלב כי ניסינו להציע פתרון.

<חוה ראובני: אנחנו מציעים, עוד לא בדקנו את זה עד הסוף אבל על פניו זה נראה לנו כפתרון אפשרי, להגדיר תושב חוזר כאזרח או תושב ישראל ששהה מחוץ לישראל שנתיים רצופות לפחות.

<חוה ראובני: קודם כל, זה תושב חוזר.

<חוה ראובני: ואז בתקנה שהקראתי מי שאינו תושב ישראל יבוא: עולה חדש, תושב חוזר או מי שמרכז חייו מחוץ לישראל.

<חוה ראובני: ברגע שהוא רכש שנתיים רצופות לפחות בחו"ל כמוהו כתייר.

<אילן חגי: <

<אילן חגי: אבל זה לא עולה מהתקנה כפי שאת מציינת אותה.

<אילן חגי: >

<מרב תורג'מן: היא תתקן את זה.

שולי מועלם-רפאלי: היא מציעה תיקון.

<חוה ראובני: שינוי.

<חוה ראובני: מרגע שהוא הפך לסטטוס של עבר את המבחן שהיה בחו"ל שנתיים רצופות לפחות, כל פעם שהוא שוהה למעלה משלושה חודשים - - -

<קריאה: לא, זה לנצח נמשך.

<חוה ראובני: זהו, זה נמשך לנצח.

<חוה ראובני: רציתי להציע שאז כל פעם שהוא יוצא לחו"ל שלושה חודשים.

<חוה ראובני: אז מה יקרה?

<חוה ראובני: הוא יצא לטיול שלושה חודשים ואז עוד פעם - - -

אורי מקלב: זה ממש לא נכון.

אורי מקלב: הוא בא אחרי שנתיים, הוא ממשיך לנסוע הלוך וחוזר.

אורי מקלב: הוא בא ליום השנה של אבא שלו, הוא בכלל לא תושב חוזר.

אורי מקלב: הוא הגיע אחרי שנתיים שהוא לא היה.

אורי מקלב: אבא שלו נפטר והוא הגיע כאן לשבעה ימים והוא חוזר חזרה.

<קריאות: - - -

דוד צור: רבותי, מה שאני רואה כאן עוד פעם זה שהנוסח הזה לא מוכן כרגע להצבעה.

דוד צור: הוא לא מוכן להצבעה כרגע.

דוד צור: אנחנו עוד לא נתנו את הדעת על העניין הזה של הלקונה, החור הזה, שיש בתושב חוזר.

<אילן חגי: נכון.

<אילן חגי: גם לא ברור למה שנתיים.

<אילן חגי: מדוע דווקא שנתיים?

<אילן חגי: אין לזה היגיון.

דוד צור: את זה הבנו.

דוד צור: הבנתי אותך, עו"ד חגי.

דוד צור: אני רק מחזק את מה שאתה אומר.

דוד צור: אתה מתווכח איתי על משהו שאנחנו מסכימים.

<אילן חגי: לא, סליחה.

דוד צור: אני אומר, הנוסח של תושב חוזר חייב להיות מעוגן בסוף באופן שהפרצה הזו תיסגר, מאוזנת.

דוד צור: לעניין עולה חדש - עם כל הכבוד, אני לא מתווכח.

דוד צור: שנה להסדיר את זה זה נראה לי הגיוני, סביר.

דוד צור: נצביע על זה.

<אילן חגי: לא, אבל הנוסח הוא לא כזה.

דוד צור: לעניין המסתננים, מהגרים, אליבא דחברת הכנסת רוזין, יש פה השקפת עולם.

דוד צור: מי שנכנס שלא כחוק למדינת ישראל, המדינה לא חייבת לתת לו את הזכות לקבל רישיון נהיגה.

דוד צור: זו תפיסת עולם.

דוד צור: לכן, אנחנו רוצים, בסופו של דבר, ללכת עם תפיסת העולם הזו ואיתה להתקדם בחקיקה.

מיכל רוזין: אני שמחה שאתה עושה את ההפרדה.

מיכל רוזין: זה בדיוק מה שטענתי בתחילת דבריי, שאין פה עניין עקרוני של תאונות ומעורבות.

מיכל רוזין: יש פה עניין עקרוני לגבי כניסה לישראל.

מיכל רוזין: זו האמת על השולחן.

דוד צור: חברת הכנסת רוזין, יש פה עניין של הסדרה.

דוד צור: מדינה רוצה - - -

מיכל רוזין: בסדר גמור, אבל בואו נגיד את זה.

דוד צור: אני אומר.

דוד צור: אני מסתיר את זה?

מיכל רוזין: בואו נגיד שאנחנו מצטרפים למדיניות משרד הפנים, לא קשור.

דוד צור: אני אומר את זה חד-משמעי.

מיכל רוזין: אתה אומר את זה, הם לא אומרים את זה.

מיכל רוזין: הם מתרצים.

דוד צור: מי זה "הם"?

מיכל רוזין: המשטרה מתרצת כאילו המסתננים לפי ההגדרה שלך הם מעורבים בתאונות דרכים ויוצרים תאונות דרכים.

<שרון שלאין: העובדות הן שאי-אפשר לעקוב אחריהם משום שאין לנו את הנתונים שלהם, אין לנו את תעודת הזהות שלהם.

<שרון שלאין: אנחנו לא יכולים לדעת בכלל מי נהג, אי-אפשר למצוא אותם בכלל.

מיכל רוזין: לכולם יש מספר ויזה.

מיכל רוזין: יודעים לעצור אותם ולקחת אותם ל"חולות", כנראה שמוצאים אותם.

<שרון שלאין: אגב, עבירות זה לא תאונות.

<שרון שלאין: גם עבירות אפשר לעשות בלי תאונות.

דוד צור: חברת הכנסת רוזין, מה לא בסדר בניסיון שמדינה רוצה שיהיה סדר?

דוד צור: מי שנכנס שלא כחוק לא יכול לנהוג כי אין לו אפילו תעודה.

מיכל רוזין: הנושא של מבקשי מקלט מורכב יותר.

מיכל רוזין: הם לא מסולקים מכאן.

<קריאה: זה דיון אחר.

שולי מועלם-רפאלי: זה דיון אחר, אדוני היושב-ראש.

מיכל רוזין: אז תגידו את האמת, אבל תבואו בשם המשטרה, תבואו בשם משרד הפנים – זה כל העניין.

מיכל רוזין: זה מה שאני אומרת מלכתחילה, שהעניין הוא לא של המשטרה ולא מנסים להגן פה על הציבור.

מיכל רוזין: יש פה עיקרון ש- - -

שולי מועלם-רפאלי: מנסים להגן על דמותה היהודית של מדינת ישראל.

מיכל רוזין: זה משהו אחר, זה בסדר.

מיכל רוזין: זו העמדה שלך, אבל זו לא היתה עמדת המשטרה.

מיכל רוזין: שולי, את לא יכולה להכניס להם דברים לפה.

שולי מועלם-רפאלי: לא, לא.

שולי מועלם-רפאלי: אני אומרת רק את עמדתי.

שולי מועלם-רפאלי: גם בחוק הזה אני רוצה להגן על דמותה היהודית והדמוקרטית של מדינת ישראל.

מיכל רוזין: אז בואו נגיד את זה, את האמת, כמו שאומר תמיד חבר הכנסת פייגלין: תגידו את האמת.

מיכל רוזין: תגידו על השולחן.

מיכל רוזין: עם זה אני יכולה להתווכח.

<חוה ראובני: יש כאן שילוב של דברים.

<חוה ראובני: ראשית, יש את הנושא של המסוכנות התעבורתית ואני חושבת שאותם מקרים שנחקרו עד הסוף והגיעו למסקנה שהיה רישיון מזויף, זה רק חלק קטן מהתאונות הרלוונטיות כי לא תמיד עוסקים בשאלה הזו בכלל.

מיכל רוזין: לא היה לפי נתוני המשטרה.

<שרון שלאין: כי לא היתה אפשרות לעקוב אחריהם, אין לנו את הנתונים שלהם.

<חוה ראובני: דבר נוסף, יש מדיניות לממשלת ישראל בנושא האוכלוסייה הזאת שידוע לי שאת חולקת עליה, אבל המדיניות הזאת קיימת.

<חוה ראובני: בממשלת ישראל כל משרד נותן את חלקו.

דוד צור: היא צריכה להיות קוהרנטית במשרדים.

משה זלמן פייגלין: אני חייב לומר לך, מיכל.

משה זלמן פייגלין: את לקחת את זה לפינה ממש, אם יורשה לי, כי אני בדרך כלל מסכים איתך בדברים האלה.

משה זלמן פייגלין: אבל פה מדובר כאן בזכויות וחובות של נהגים בישראל.

משה זלמן פייגלין: מי שנכנס לכאן שלא כדין לא יכול לדרוש את אותן זכויות.

מיכל רוזין: אנחנו שאלנו: ומה קורה עם אלה שנמצאים פה?

מיכל רוזין: ומה עם אלה שנמצאים פה, מאה אלף, שלא כדין?

מיכל רוזין: מה זה משנה איך הם נכנסו?

משה זלמן פייגלין: זה כמו לומר: מה עם זכותו של מי שלא עשה ביטוח חובה?

משה זלמן פייגלין: אין לו זכויות?

מיכל רוזין: לא, זה כמו שלדבר על זכויות בריאות של מי שנמצא פה גם אם הוא נכנס שלא כדין.

דוד צור: לא, אבל זה שונה.

מיכל רוזין: בעיניי זה לא שונה.

דוד צור: בריאות זה שונה, זה משהו שהמדינה חייבת לתת לו.

דוד צור: אבל פה זה זכות.

משה זלמן פייגלין: לתת לו לנהוג למרות שהוא פה שלא כדין, שלא כחוק?

מיכל רוזין: אבל הוא כן כחוק, לא מגרשים אותו.

מיכל רוזין: הוא נמצא פה עם אישור, עם ויזה של משרד הפנים.

מיכל רוזין: אם לא - תוציא אותו.

דוד צור: אז אף אחד לא מגרש אותו מפה, אבל הוא לא חייב לנהוג.

מיכל רוזין: דרך אגב, הוא יותר כחוק מאשר אלה שבאו באשרת תייר כדין ונמצאים פה שלא כדין.

מיכל רוזין: נו, באמת.

מיכל רוזין: אל תשחקו עם ה - - -

משה זלמן פייגלין: מיכל, אני חייב לשאול אותך שאלה.

משה זלמן פייגלין: מסורב גט, אדם שלא מוכן לתת גט לאשתו, מותר לשלול לו את הרישיון או לא?

מיכל רוזין: על-פי החוק במדינת ישראל, - - -

משה זלמן פייגלין: בתור ענישה זה בסדר או לא?

דוד צור: לא, לא.

שולי מועלם-רפאלי: כן.

שולי מועלם-רפאלי: על-פי החוק, כן.

שולי מועלם-רפאלי: זה חלק מהסנקציות שמוטלות על גברים שמעגנים את הנשים שלהם.

דוד צור: לא, זה לא שייך.

משה זלמן פייגלין: אתה לא הבנת.

דוד צור: אני הבנתי היטב.

משה זלמן פייגלין: זה בסדר או לא בסדר, גברת רוזין?

דוד צור: מיכל, את צריכה להגיד לא.

שולי מועלם-רפאלי: היא לא יכולה להגיד - - -

מיכל רוזין: אמרתי מה בחוק, בחוק יש סנקציות - - -

משה זלמן פייגלין: אה, פתאום היא רצה לחוק.

מיכל רוזין: אני בעד גם לשלול מרוצחים ועוד כל מיני קבוצות, אבל לא קבוצות שהן אתניות והן באו לבקש - - -, זה ההבדל.

משה זלמן פייגלין: - - -בטוח שסרבני גט ישמחו לשמוע שמיכל רוזין - - -

מיכל רוזין: לא, לא אמרתי את זה.

מיכל רוזין: אמרתי שיש הבדל בין קבוצות מסוימות שאתה מגדיר - - -

דוד צור: כיוון שזה לא הוועדה לענייני זרים - - -

מיכל רוזין: נכון.

מיכל רוזין: אני רק אמרתי שתתייחסו לזה.

מיכל רוזין: אל תגידו שזה מנותק מה - - -.

מיכל רוזין: המשטרה הציגה כאילו יש פה איזה תופעה, קטסטרופה ברחובות, שצריך לעצור אותה, ולא כצעקתה.

שולי מועלם-רפאלי: יש באמת קטסטרופה ברחובות, לא רק בנושא - - -

מיכל רוזין: אבל היא לא בנושא - - -

<אילן חגי: רק מילה אחת.

דוד צור: לא, אתה דיברת הכי הרבה.

<אילן חגי: אבל יושב-ראש הוועדה זוכר שבדיון הקודם דווקא למילים האחרונות שלי היה משקל.

דוד צור: לכן, אני הולך לסכם.

<אילן חגי: חצי מילה לפני הסיכום, לא יותר.

<אילן חגי: מאחר והדיון הולך לקראת סיכום, אני רק רוצה שכבוד יושב-ראש הוועדה ינחה את משרד התחבורה - -

דוד צור: זה הכוונה.

<אילן חגי: - - גם לעניין העולה החדש את מה שיושב ראש הוועדה מבין.

<אילן חגי: היינו, שהשנה מתחילה מיום קבלת המעמד ולא אחורה - זה הכול.

<אילן חגי: תודה.

<מרב תורג'מן: - - -נושא אחר.

שולי מועלם-רפאלי: זה לא נושא אחר, גברתי היועצת המשפטית.

שולי מועלם-רפאלי: הרי ממה נפשך?

שולי מועלם-רפאלי: אנשים שבאים לבדוק אפשרות לעלות, את רוצה שהשנה תהיה עכשיו מהרגע שהם מתחילים את התהליך?

שולי מועלם-רפאלי: לא.

<מרב תורג'מן: אני התכוונתי שזה עניין נפרד מנושא התושב החוזר - - -

שולי מועלם-רפאלי: אבל אין טעם לבוא בפעם הבאה ואז אני אציג את הנקודה הזאת ואז נגיד: שוב נשלח את היועצת המשפטית של המשרד לבדוק את זה.

שולי מועלם-רפאלי: הנה אני אומרת לך שיש פה עוד נקודה לבדוק.

דוד צור: שולי, הרעיון שבשלב שהוא מכין את עצמו להיות עולה חדש אז יהיה לו מעמד של תייר.

<אילן חגי: זה בדיוק הטענה שלנו, רק שמשרד התחבורה לא ציין את זה.

<חוה ראובני: אני לא מסכימה עם עו"ד חגי בנושא.

<חוה ראובני: אנחנו החלפנו דברים בנושא הזה.

דוד צור: מה עמדת משרד התחבורה בעניין?

שולי מועלם-רפאלי: תקראי את המשפט ותסבירי לי איך את מבינה את זה.

שולי מועלם-רפאלי: אני התחלתי היום תהליך בדיקה של עלייה לארץ, עליתי לארץ בעוד שנה.

שולי מועלם-רפאלי: מתי כניסתי האחרונה?

שולי מועלם-רפאלי: ממתי את מחשבת לי?

<חוה ראובני: הפעם האחרונה שלפניה היית בחו"ל שלושה חודשים רצוף.

<אילן חגי: זו בדיוק הבעיה.

<חוה ראובני: זה לא בדיוק הבעיה.

שולי מועלם-רפאלי: לא, זה בדיוק הבעיה.

שולי מועלם-רפאלי: אני לא רוצה להפסיק את הלימודים של הילדים שלי באמצע.

<חוה ראובני: אני אסביר.

<חוה ראובני: הצעה אחרת של כל זמן שהוא תייר יש לו את השנה כתייר, אחר כך הוא לוקח ויזה כתעודת עולה ואז יש לו עוד שנה, המשמעות היא שנתיים רצופות.

<אריאל ארליך: אפשר לפתור את זה.

<אריאל ארליך: אפשר לקבוע שנה מרגע הכניסה האחרונה שאחריה הוא עשה עלייה.

<אריאל ארליך: אבל כל הכניסות שהיו בשביל להכין את העלייה - - -

שולי מועלם-רפאלי: בואי תגדירי את זה יותר לקראת האנשים שמתכננים עלייה.

<חוה ראובני: אם היה פער בכניסה האחרונה שלו, הוא היה פה חורף והוא - - -

<אילן חגי: מה לא בסדר בזה?

<אילן חגי: זה בדיוק סל הקליטה שלו.

דוד צור: רבותי, אני מפסיק את הדיון.

דוד צור: מילה אחרונה לאדון ואני הולך לסכם ברוח הדברים מה אנחנו היינו מצפים ממשרד התחבורה.

דוד צור: אדוני, תציג את עצמך בבקשה.

<דן קדרון: קדרון דן, תנו יד לחירש, נכים למען נכים, ארגון ארצנו החברתית, עוזר של משה בר.

<דן קדרון: פונים אלינו המון המון נכים שגם כן חוזרים וגם כן באים להוציא רישיונות ופשוט קשה להם.

<דן קדרון: לא עוזרים להם, עושים להם את זה הרבה יותר קשה.

<דן קדרון: אלו נכים קשים, על כסאות גלגלים והדברים האלה.

<דן קדרון: תודה רבה.

דוד צור: תודה.

דוד צור: הנוסחים כמו שאנחנו רואים שהובאו לוועדה ונשלחו חזרה וכן הלאה הם עדיין לא מסוכמים.

דוד צור: מעבר למחלוקות, הם גם לא נותנים מענה לתשובות שנשאלו פה על-ידי חברי הכנסת.

דוד צור: אגב, בלי קשר לעמדות שונות שיש והן עמדות.

דוד צור: חברת הכנסת רוזין, מותר גם להכניס השקפה פוליטית או תפיסת עולם של מדינה, ממשלה, שתשקף - - -

מיכל רוזין: חשבתי שאתה רוצה להגיד שגם עמדתי הפוליטית לגיטימית.

דוד צור: ודאי, אבל היא לא בהכרח חייבת לבוא לידי ביטוי בתוך נוסח החוק של הממשלה.

מיכל רוזין: רצית ולא יצא לך.

דוד צור: לכן, הציפייה שלנו שפעם ראשונה - משטרת ישראל, תרכזו נתונים שגם ירצו או יספקו או לא יספקו את חברת הכנסת רוזין.

דוד צור: דברו על איזה מסד נתונים.

דוד צור: אגב, אפשר גם בלי נתונים עדיין להחזיק בהשקפת עולם שאומרת שמי שנכנס שלא כחוק למדינת ישראל, מדינת ישראל לא חייבת להעניק לו את הזכות לנהוג כי היא לא זכות מוקנית כמו בריאות, וכן הלאה.

אורי מקלב: היושב-ראש אומר שהוא לא נוהג כהלכה בכניסה הוא גם לא יכול לנהוג כהלכה ברכב?

דוד צור: דבר נוסף, חייבים לתת מענה לשתי מחלוקות בהגדרות: האחת, של תושב חוזר שאין לה ביטוי בתקנות האלה.

דוד צור: השנייה, לעניין עולה החדש.

דוד צור: אנחנו בעניין העולה החדש מאוד רוצים הרי לעודד עלייה.

דוד צור: אין לנו פה כוונה להקשות עכשיו על עולים חדשים.

דוד צור: לכן, אנחנו מבקשים שכן תיתנו את הדעת בתקנות החדשות שאתם מביאים לנו, בנוסח, שלעניין העולה החדש המדיניות תהיה כזאת שהיא מקלה עליהם ולא מקשה עליהם.

דוד צור: לכן, ההצעה שאמר הבחור הצעיר אריאל לעניין מניין הזמן מהפעם האחרונה שהוא נכנס, ואני אומר את זה מה שנקרא בלשון העם, תמצאו את הנוסח המתאים מבחינה משפטית לעניין כדי לתת ביטוי לעניין הזה כי אנחנו לא רוצים להקשות על העולים החדשים, להקל עליהם.

שולי מועלם-רפאלי: ליועצת המשפטית של הוועדה היה נוסח מצוין.

דוד צור: לעניין מה שביקש חבר הכנסת מקלב, שנה מספיקה מיום באמת שיוכר לו הכניסה.

דוד צור: לדעתי, אם המענה שיינתן שבשלב הראשון הוא יוכר כתייר ומהפעם האחרונה שהוא נכנס זה יהיה שנה, זה מאוזן וזה ירצה את כולם.

דוד צור: תודה רבה לכם.