ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 61, 2014-02-25 11:30

יואל רזבוזוב: שלום לכולם.

יואל רזבוזוב: אנחנו מקיימים היום דיון בהצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת נחמן שי בנושא קשיים בקליטת צעירים יהודים אשר לקחו חלק בתכניות חינוכיות בישראל.

יואל רזבוזוב: איך שאני מבין ואיך שראיתי בשטח, צעירים יהודיים שמשתתפים בתכניות כמו מסע ותגלית ולאחר התכנית מבקשים להישאר כאן, או ללמוד או לעבוד, נתקלים בקשיים לקבל אשרת עבודה ולימודים, מכיוון שהם מתקשים להוכיח את יהדותם.

יואל רזבוזוב: אנחנו נקיים דיון בנושא, נשמע את כל הגורמים הרלוונטיים, נגבש מסקנות ונביא לאישור הוועדה בהקדם, לפני הנחתן על שולחן הכנסת.

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.

נחמן שי: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

נחמן שי: שלום לכם.

נחמן שי: אני נתקלתי במידע הזה בעיתון 'הארץ', שהקדיש לכך סיקור נרחב.

נחמן שי: מה הרעיון הבסיסי?

נחמן שי: ישנן תכניות חשובות, הבולטת שבהן היא תגלית, השנייה היא מסע, ויש עוד תכניות כאלה, שמביאות לארץ צעירים יהודיים מחוץ לארץ, התפוצות, ומאפשרות להן ניסיון ישראלי.

נחמן שי: בתגלית הניסיון הוא קצר, הוא 11 יום, במסע הניסיון הוא יותר ארוך, של כמה חודשים עד שנה.

נחמן שי: שתיהן ואולי אחרות נועדו בעצם לעשות את אותו דבר, לקשור בין האנשים האלה לבין ישראל ולהראות להם שישראל היא עובדה קיימת והיא בית לכל יהודי.

נחמן שי: אלה לא תכניות לעלייה בצורה כזו או אחרת, לפעמים זה מוליד עלייה, אבל בעיקרון זה נועד לעשות להם איזה שהיא חוויה ישראלית שהיא מאוד חשובה ולפעמים היא חוויה מכוננת אצלם, בחיים הכלליים והיהודיים שלהם.

יואל רזבוזוב: בסך הכול יש הצלחות יפות, בתחום העלייה.

נחמן שי: ברור לי.

נחמן שי: תגלית היא הצלחה מסחררת ומסע היא הצלחה.

נחמן שי: מסע קצת הולכת אחרת, היא תרגום של תכניות אחרות, אבל לא ניכנס לזה עכשיו.

נחמן שי: בעיקרון הרעיון הוא נכון והוא מקיף עשרות אלפים.

נחמן שי: הנקודה היא שלפעמים התכניות מצליחות יותר מדי.

נחמן שי: מה זה נקרא מצליחות יותר מדי?

נחמן שי: שהצעירים האלה אומרים, 'וואו, מצא חן בעיניי, עכשיו אני רוצה להישאר פה עוד כמה חודשים ולעבוד', אולי אפילו הוא ירצה לחיות פה בישראל.

נחמן שי: זה באמת אסון, צריך לחשוב איך למנוע את התופעה הזאת, לא עולה על הדעת שהם עוד ירצו לחיות פה, כי אנחנו התכוונו רק שיבואו ל-11 יום, אם מדובר בתגלית, או במסע לכמה חודשים, וילמדו וייסעו.

נחמן שי: בקיצור לפעמים ההצלחה מבלבלת.

נחמן שי: התופעה מוכרת, שמספר קטן, אחוז קטן, אני הייתי שמח אם הוא היה גדל יותר, אומרים: אנחנו רוצים להתחבר יותר, אנחנו רוצים להעמיק את ההיכרות שלנו ואת הקשר שלנו ואולי מצאנו פה אהבה ואולי מצאנו פה משפחה ואולי מצאנו פה עתיד ואולי מצאנו משהו שחיפשנו כל חיינו, מהות, משמעות, אולי נחיה פה, ואנחנו רוצים לעבוד.

נחמן שי: ואז מתחילים להטיל עליהם קשיים שלא היו קיימים כשהם נכנסו לתכנית הראשונה, פתאום הם צריכים להוכיח את יהדותם המלאה והמושלמת לפי כללים של חוק השבות.

נחמן שי: לפני כן לא בחנו אותם לפי הקריטריונים האלה.

נחמן שי: כאן הגולם קם על יוצרו.

נחמן שי: זה מקרה קלאסי שהגולם קם על יוצרו.

נחמן שי: במקום שאנחנו רצינו אותם איתנו, כשהם הולכים לבקש את האישור לתעסוקה הם צריכים להתחיל להביא מהבית מכתבים, מהרב, מהקהילה, על הגיור, אם היה גיור, על אי גיור אם לא היה גיור.

נחמן שי: בקיצור עושים את הדבר ההפוך ממה שרצינו, יוצרים בהם חוויה הפוכה.

נחמן שי: עכשיו דוחים אותם.

נחמן שי: אותה חוויה של קבלה וחיבוק ורצון לאסוף אותם אלינו התהפך.

נחמן שי: עכשיו אנחנו אומרים להם 'לא, לא, אתם לא יהודים שלמים', או יהודיות, זה לא משנה, 'יש בכם פגם', אתם לא עברתם גיור כזה, לא עשיתם כך, אתם יהודים רק ב-50%, אתם לא יכולים להישאר עכשיו בארץ, לא ניתן לכם, בטח לא ניתן לכם חס וחלילה להישאר פה, כי אתם לא עומדים בקריטריונים של חוק השבות.

נחמן שי: זה דבר שצועק לשמים.

יואל רזבוזוב: מי שלא עומד בקריטריונים של חוק השבות זכאי להיות חלק מתגלית ומסע?

נחמן שי: כן, זה הוא יכול.

נחמן שי: אריק יספר, הוא יכול וטוב שעושים את זה.

נחמן שי: מה, אנחנו מדברים היום על עם יהודי שבארצות הברית יש קרוב ל-60% נישואי התבוללות ובקהילות היהודיות האחרות עוד יותר, אז עוד זה חסר לנו שנתחיל לבדוק שהם חצאי יהודים או יהודים, הבית יהודי או - - -

יואל רזבוזוב: זכאי חוק השבות, זה לא משנה אם אתה חצי יהודי לפי ההלכה, זה דור שלישי.

יואל רזבוזוב: השאלה, עוד פעם, חוק השבות, האם להיכנס לתכנית מסע ותגלית, לפי מה שאני יודע, מישהו יכול לענות לי כאן?

יואל רזבוזוב: חייבים חוק שבות או לא חייבים?

<קריאה: אבא או אמא מספיק.

יואל רזבוזוב: לא, אבל אבא או אמא זה בסדר, גם סבתא.

<נעה באוער: מלבד חמ"ע שזה חוק השבות, כל השאר זה או אבא או אמא.

<שאול פרבר: לגבי הדברים של חבר הכנסת נחמן שי, יש אנשים שאפילו לא מצליחים להגיע.

<שאול פרבר: יש לנו דוגמה אחת אצלנו - - -

יואל רזבוזוב: שאול, אנחנו נתייחס לבעיות.

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת נחמן שי, ברשותך, עמוס, תענה לנו על השאלה, האם הוא חייב להיות זכאי חוק השבות בשביל להשתתף בתכנית?

<עמוס ארבל: לא כל התכניות, אדוני, מחויבות בבדיקת זכאות שבות לפני שאתה נכנס לתכנית.

<עמוס ארבל: לדוגמה, תגלית, אתה לא חייב להיבדק יסודית כמו מעמד עולה כדי להיכנס לתכנית.

<עמוס ארבל: אני לא מכיר את תגלית לעומק, אבל נדמה לי שמחויב רק תצהיר של הבן אדם שהוא חותם שהוא זכאי שבות.

<עמוס ארבל: לא עושים לו שום בדיקה, הוא עולה על האוטובוס ובא לישראל -11 יום.

יואל רזבוזוב: מישהו שאין לו קשר, הוא לא יהודי והוא לא - - -?

<עמוס ארבל: היו לנו מקרים גם של בוגרי תגלית שאחרי זה רצו להתחתן במדינת ישראל ונכנסנו ובדקנו שהם לא זכאי שבות והייתה שם בעיה מאוד רצינית.

נחמן שי: במקרים האלה כבר טיפלנו.

יואל רזבוזוב: ניתן לחבר הכנסת נחמן שי להמשיך.

<עמוס ארבל: לא שלא התחתנו, אדוני.

נחמן שי: לא, הם לא התחתנו.

<עמוס ארבל: האם נכון לתת להם מעמד כי הם לא זכאי שבות?

נחמן שי: אני חושב שצריך להפוך את האדמה כדי לתת להם מעמד ולהכניס אותם לתוך הקהילה שלנו.

נחמן שי: זה מה שאני חושב, של נאבד אותם, כי אנחנו נחפש אותם אחר כך.

נחמן שי: הם חוזרים לקהילות שלהם ואנחנו מאבדים אותם, אנשים בראשית חייהם, ועם החוויה המכוננת שמדינת ישראל נתנה להם.

נחמן שי: אני רוצה לסיים.

נחמן שי: אני למדתי על הבעיה, אני אומר, דרך הפרסום הזה.

נחמן שי: אני לא יודע באיזה היקפים מדובר, אבל עצם הרעיון שהיא קיימת מקומם אותי מאוד.

נחמן שי: אני יודע שלוועדות כנסת יש מעמד מוגבל וסמכויות מוגבלות, אנחנו צריכים לצאת מפה בקריאה להסיר את המכשולים האלה לפחות לפרק של מעבר.

נחמן שי: מי שהשתתף בתכניות כאלה, אם זה תגלית, אם זה מסע, תכניות כאלה ארוכות טווח, ונמצא בארץ, אפשר לקבוע בעיקרון שהיא או הוא יכול לקבל חצי שנה או שנה לפחות אישור עבודה בישראל.

נחמן שי: נתמודד עם הבעיות האלה הלאה, נדחה את זה הלאה לפחות, אבל את הניסיון הנוסף, העמוק יותר, שהם רוצים לעשות פה, צריך לאפשר להם.

נחמן שי: את זה לפחות הייתי עושה, לפני שאני מתמודד עם שאלות היסוד, אני מכיר אותן, בין מי הוא יהודי לבין חוק השבות.

נחמן שי: אלה באמת עמודי התווך שלנו.

נחמן שי: עד כאן, יואל.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: לפני שאני נותן לסוכנות להתייחס, עוד פעם, אני מנסה להבין את שורש הבעיה.

יואל רזבוזוב: מי שעולה, מי שמגיע לתכניות והוא זכאי חוק השבות, וכשאנחנו אומרים זכאי חוק השבות זה דור שלישי, לא משנה מאיזה צד, אמא או אבא, יש לך מישהו יהודי במשפחה, הוא זכאי חוק השבות, נכון?

<עמוס ארבל: ברשותך, אדוני היושב ראש, אין פה דיון על חוק השבות, יש פה דיון על התכניות.

נחמן שי: נכון, על המשך התכניות.

<עמוס ארבל: יש תכניות רבות, לדעתי מעל 30-40 תכניות, מעשרה ימים עד שנתיים, אם ניקח את נעל"ה, מסע, צבר ועוד ועוד.

נחמן שי: מי הדובר?

<עמוס ארבל: אני מנהל אגף מרשם ומעמד ברשות האוכלוסין.

יואל רזבוזוב: עמוס ארבל, הוא הדמות הקובעת.

נחמן שי: אתה האיש הרע?

<עמוס ארבל: לא, אני שומר על החוקים שהכנסת הזו מחוקקת.

יואל רזבוזוב: הבאנו לפה את הבכיר ביותר.

<עמוס ארבל: ישנו את החוקים, אני אשנה גם את הדברים.

<עמוס ארבל: אני יודע לתת מעמד במדינת ישראל, אם זה עבודה ואם זה מעמד בהמשך, בוודאי של עולה, למי שנבדק על פי חוק השבות.

<עמוס ארבל: מי שאינו עומד על פי הכללים האלה בחוק השבות, מדינת ישראל למרות שהשר ישי, השר הקודם, די פישט ודי הרחיב את הזכאות לעבודה כאן בישראל, עדיין בלי לקבל מעמד עולה, כלומר כאלה שרוצים לבדוק את השטח, נקרא לזה כך, ולהישאר פה בארץ, עדיין בלי לעשות מעמד עולה, הרחבנו את הסטטוסים ואני חושב שהמצב היום הוא די יפה וטוב, שכל מי שעדיין כאן בארץ והוא זכאי שבות ועונה על התנאים של זכאי שבות, הוא יכול להישאר בלי מעמד עולה עד שהוא יחליט.

<עמוס ארבל: הבעיה עולה מהתכניות השונות והמגוונות.

<עמוס ארבל: ניקח את תגלית, שוב, אני לא מכיר אותה ממש לעומק, שמביאה לפה אנשים על מנת להכיר את הארץ בלי בדיקה בסיסית יסודית שאכן הוא זכאי שבות.

<עמוס ארבל: אם רוצים שכולם יהיו זכאי שבות אז צריך לחייב אולי את תגלית להגיד 'תעשה בדיקת זכאות שבות לפני שאתה נכנס לתכנית, לפני שאתה עולה על המטוס מניו יורק למדינת ישראל', ואז לא תיווצר בעיה.

<עמוס ארבל: מרגע שהשארת את זה פתוח, על חתימת תצהיר, על גיור כזה, גיור אחר וכן הלאה, אמא גויה, לא גויה, זה לא חשוב, אתה לא עונה על התנאים של זכאות שבות, וברגע שבאת לארץ ואתה רוצה להישאר כאן מעבר לתכנית עצמה, אז כבר אתה עובר לסקטור אחר, עובר לכללים אחרים של בדיקה.

<עמוס ארבל: זה לא אותם כללים ותנאים של כניסה לתגלית, אלא כרגע כללים ותנאים של לקבל מעמד עולה, לקבל מעמד עובד במדינת ישראל, א'1, א'5, זה לא חשוב בכלל, וזה יכול לעבוד רק על פי אותם תנאים של חוק השבות והכללים שנקבעו לכך ולא על פי התנאים שנכנסת לתגלית.

<עמוס ארבל: בואו נמנע את זה.

<עמוס ארבל: לדוגמה מסע.

<עמוס ארבל: במדינות חבר העמים, כל מי שנכנס לתכנית מסע נתיב בודק אותו כאילו הוא היה עולה חדש.

<עמוס ארבל: מרגע שהוא עלה על האוטובוס, עלה על המטוס, נחת בארץ, הוא יכול להישאר פה 100 שנה, בכל ויזה, בכל סוג שהוא רוצה הוא יכול להישאר פה, כי הוא זכאי שבות מבחינתנו וכך אנחנו רואים אותו.

<עמוס ארבל: אם הוא גרמני והוא במסע, או צרפתי, ונחת כאן ורוצה אחרי זה להישאר כאן בארץ, מעבר לתכנית המסע, אז נכון, מאריכים לו את ויזת הלימודים קצת יותר, כדי לגמור סמסטר, כדי לגמור תואר, אבל הוא רוצה עכשיו לעבור לסטטוס עולה, בוא נלך לעולה ולא אשרת עבודה, הוא עובר לסוכנות היהודית להיבדק.

<עמוס ארבל: כמו כל עולה חדש אחר.

<עמוס ארבל: יכול להיות שיהיה בו איזה שהוא פגם ויגידו לו 'למרות שהיית במסע אתה לא זכאי עלייה עכשיו'.

<עמוס ארבל: אז פה השאלה מה הבדיקות הנדרשות המתחייבות מהגופים שעוסקים בתכניות השונות להביא אותם לכאן לארץ ואם אנחנו רוצים עכשיו להיכנס לאותם אלפים שבאים, והם מבורכים כולם, לכאן בתכניות השונות, לעשות להם את אותה בדיקה.

<עמוס ארבל: אולי חצי לא יבואו, אולי 2%, אני לא יודע להגיד לך, והאם בכלל יש את היכולת הטכנית המנהלתית לעשות את הבדיקה הזו.

יואל רזבוזוב: תודה, עמוס.

יואל רזבוזוב: אנחנו ניתן לג'ק קורקוס, מנהל תחום הזכאות בסוכנות היהודית, בבקשה.

<ג'ק קורקוס: אני רק רציתי להעיר הערה, שעמוס דיבר עליה, שלמעשה כל מי שמגיע מחמ"ע, כל מי שמשתתף בתכניות האלה, בדיקת הזכאות שלו נעשית מראש על ידי לשכת הקשר, כך שצריך להפריד את הדיון.

<ג'ק קורקוס: אני מבין שלא מדובר על אלה בעצם, אלא רק אלה שמגיעים מהמערב, או שאר העולם.

נחמן שי: מהגוש המזרחי, במרכאות - - - ?

<ג'ק קורקוס: הבדיקה נעשית מראש על ידי לשכת הקשר.

נחמן שי: למה שם הגישה שונה?

<שאול פרבר: בגלל שאף אחד לא מבקר את נתיב.

<שאול פרבר: זו התשובה האמיתית.

<שאול פרבר: יש לנו אנשים שמחכים שם.

<שאול פרבר: אני אתן לך דוגמה - - -

יואל רזבוזוב: רגע, יש לנו פה גם נציגת נתיב.

<שאול פרבר: - - - חצי שנה יושבת שם - - -

יואל רזבוזוב: רגע, שאול, אני אתן לך את רשות הדיבור.

יואל רזבוזוב: בואו ניתן לנתיב להתייחס, אני חושב שאני יודע למה אבל בואי תני לנו הסבר.

<מאשה נוביקוב: כל מי שעולה למטוס במסגרת תכניות מסע ותגלית ומגיע מרחבי ברית המועצות לשעבר עוברים בדיקה קונסולרית על ידי נתיב, לשכת ראש הממשלה, חד משמעית.

<מאשה נוביקוב: לכן אני באמת מבקשת להבדיל פה בין אלה שמגיעים מטעם אלה שנמצאים עדיין בשטח של ברית המועצות לשעבר לבין מדינות אחרות.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על המערב.

נחמן שי: אבל למה?

נחמן שי: תסבירי.

יואל רזבוזוב: זו הסמכות של נתיב.

נחמן שי: כי לכם יש יכולת?

<מאשה נוביקוב: כן, השליחים, הנציגים הקונסולריים נמצאים בשטח ובודקים כל אחד שמגיע לכאן במסגרת תכניות החינוך.

נחמן שי: שהוא עומד בקריטריונים - - - ?

<מאשה נוביקוב: שהוא עומד בקריטריונים של חוק השבות, חד משמעית.

יואל רזבוזוב: בואו נשמע את הרב שאול פרבר, יושב ראש מכון 'עיתים'.

<שאול פרבר: שוב, אני רוצה לתקן, כי כאן אתם צריכים להבדיל בין שני דברים.

<שאול פרבר: כמו שחבר הכנסת נחמן שי אמר בהתחלה, יש אנשים שבאים ממה שנקרא הגוש המזרחי, לא רק חמ"ע אלא גם מקומות אחרים, שבעצם הם לא זכאים לעלות על המטוס.

<שאול פרבר: יש לנו מקרה אחד שהבאנו לידיעת הסוכנות ולידיעת נתיב, אישה בת 18 שכל הכיתה שלה עלתה ארצה, אבל מסיבות שלא צריכים לפרט אותן כאן, אבל מסיבות שנתיב בעצם לא מכיר את הגיור שלה ומשום כך היא לא זכאית שבות עם משרד הפנים ומשום כך חצי שנה אנחנו כבר נלחמים - - -

יואל רזבוזוב: אבל זה מקרה פרטני, בוא נתמקד בבעיה שלנו.

<שאול פרבר: אני רק רוצה לתקן שיש מקרים שלא רק שאנשים מגיעים לכאן במסגרת התכניות ואז מונעים מהם מלהמשיך, אלא אפילו אנשים שהם חלק אינטגרלי מהקהילות שלהם ואז הם לא יכולים - - -

יואל רזבוזוב: רגע, אני רוצה עוד פעם לחדד.

יואל רזבוזוב: ארצות חמ"ע, אנחנו פתרנו את הבעיה, אין לנו בעיה, בגלל שנתיב בודקים ומשרד הפנים נותן.

<שאול פרבר: יש לנו בעיה.

יואל רזבוזוב: או שיש בעיה?

נחמן שי: לא, הבעיה היא שונה.

נחמן שי: זאת אומרת, תקני אותי אם אני טועה, יש אנשים צעירים במדינות האלה שהזכרנו, שאם היית משווה אותם לתגלית היית יכולה לשלוח לארץ הרבה יותר צעירים, נכון?

<מאשה נוביקוב: כן.

נחמן שי: ברור, את מפילה אותם.

<שאול פרבר: דבר על בולגריה.

נחמן שי: לא, אני לא יודע למה.

<עמוס ארבל: כן, עושים להם בדיקה יותר יסודית ויותר מעמיקה.

נחמן שי: אבל למה?

<עמוס ארבל: כדי שהם לא ינחתו בארץ אחרי זה ויבקשו עלייה פה במדינת ישראל והם לא יהיו זכאים ואז אתה תעמוד בפני מצב לא נעים של להגיד לו 'אתה היית בתגלית ואתה תחזור עכשיו למדינה שלך'.

נחמן שי: אל"ף, אולי אני אשתול בהם את אותם יסודות של אהבה לישראל, נקרא לזה כך - - -

<עמוס ארבל: אבל אהבה זה לא חוק השבות.

נחמן שי: אז אחר כך הם יכולים לעבור תהליכים נוספים.

יואל רזבוזוב: רגע, נחמן, אני רוצה להבין.

יואל רזבוזוב: המהות של התכניות, תגלית ומסע, עד עכשיו, ממה שהבנתי בשנה שאני כאן בכנסת, זה לחבר את היהודים מהתפוצות לישראל.

יואל רזבוזוב: אם אנחנו רוצים לחבר אותם, השאלה איך אנחנו מתחילים פתאום על אלה שהם לא זכאי חוק השבות.

יואל רזבוזוב: אנחנו לא יכולים לתת טיול לתיירים, לכל אחד מהעולם שרוצה לבוא.

נחמן שי: תגלית מביאה, אז שיחליטו.

יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים שהיהודים, מי שהוא זכאי חוק השבות.

<עמוס ארבל: זו בדיוק הבעיה, אדוני.

<שאול פרבר: השאלה כאן זה מי קובע זכאות של חוק השבות.

יואל רזבוזוב: יש קריטריונים, יש חוק.

<עמוס ארבל: קח את תכנית נעל"ה - - -

<שאול פרבר: אבל שמעתי משפט מעמוס שהוא בעצם אומר, אתה אמרת, עמוס, גיור כזה או גיור אחר, אתה סתם מזלזל בגיורים?

<עמוס ארבל: לא, חלילה, לא, לא, אל תתפוס אותי עכשיו בגיור, בוא לא נעשה דיון על הגיור, בואו נעשה דיון על התכניות.

<עמוס ארבל: אני אתן לך דוגמה את תכנית נעל"ה שאני מכיר היטב.

<עמוס ארבל: ילד לא יכול להיכנס לתכנית נעל"ה, מגיל 14 עד גיל 18, אם הוא לא זכאי שבות.

<עמוס ארבל: זהו, סופי, גמור.

<שאול פרבר: נעל"ה זו תכנית לעלייה.

<עמוס ארבל: אין מצב כזה שהוא בא, התחיל ללמוד בבית ספר פה בירושלים ובכיתה י' פתאום יבדקו שהוא לא זכאי שבות, עכשיו תחזור חזרה למדינה שלך.

<עמוס ארבל: אין מצב כזה.

<שאול פרבר: נעל"ה היא אחרת - - -

<עמוס ארבל: לא, אז אותו דבר גם תגלית.

<עמוס ארבל: רוצים למלא אוטובוסים?

<עמוס ארבל: תמלאו אוטובוסים כמה שאתם רוצים, זה לא אומר שהם זכאי שבות.

<עמוס ארבל: אני אישית עסקתי במקרה של ילד בתגלית, לא ילד, בחור בן 21, ישראלי, צנחן ישראלי יהודי שהכיר בחורה בתגלית כי הוא הדריך אותה בתור חייל ואחרי זה הם התאהבו והתחתנו, או לפני החתונה היא נכנסה להיריון והוא ממשפחה דתית עם כיפה ובאו כדי להתחתן והכול בסדר, וגילו שהילדה גויה.

<עמוס ארבל: שוד ושבר למשפחה הדתית לאומית הזו, איך עכשיו לסדר את העניין הזה.

<עמוס ארבל: אז נכנסנו שם לסיפור קשה מאוד מאוד, איך אפשר לגייר אותה, בארץ, בחו"ל, לא ניכנס לזה.

<עמוס ארבל: יש פה גם כאלה סיפורים.

<עמוס ארבל: עצם זה שהוא תגלית זה לא אומר שהוא זכאי שבות.

<עמוס ארבל: חד משמעית.

יואל רזבוזוב: הבנו את הנקודה, הבנתי לאיפה אנחנו בסוף חותרים ואני מתחיל להבין איפה הבעיה.

יואל רזבוזוב: בואו ניתן לעורך דין ניקול מאור.

<שאול פרבר: עוד נקודה אחת, זו השאלה של סטודנטים שהם כאן, שבעצם מפרידים בין סוגי סטודנטים שונים, אלה שנולדו כיהודים, וכאן אנחנו כן צריכים להיכנס לסיפור של הגיור, אנחנו ראינו את זה לא פעם ולא פעמיים בשנה האחרונה, תלמידים שמגיעים לכאן כסטודנטים במסגרת תכניות של מסע לשנה, ואחרי שלושה חודשים הם צריכים לחדש את הוויזות שלהם, ראיתי במו עיניי, כל מי שנולד כיהודי בטור הזה, וכל מי שעבר גיור הוא בצד הזה, בגלל שמפרידים.

<שאול פרבר: כאן זה פשוט לא יאומן.

יואל רזבוזוב: בסדר, אבל זה לא קשור אליו.

יואל רזבוזוב: הם פועלים על פי - - -

<עמוס ארבל: איפה מפרידים?

<שאול פרבר: אני ראיתי.

<שאול פרבר: כל התלמידים, אני מדבר על תלמידים במסגרות אורתודוקסיות, ישיבות אפילו, שהם במסגרת מסע, הם מגיעים לכאן, אחרי שלושה חודשים כולם שולחים את הדרכונים לכאן ואז התלמידים שיש להם גיור במשפחה, מקבלים 'אתם צריכים ללכת למשרד כזה או משרד אחר', וכולם מקבלים אישור.

<שאול פרבר: שוב, אני חושב שיש כאן תפיסה, בדיוק מה שאמרת, 'גיור כזה או גיור אחר' - - -

<עמוס ארבל: אין שום תפיסה, יש כללים ותהליכים שונים לזכאי שבות ולאחר שהוא לא זכאי שבות.

<עמוס ארבל: אני אומר את זה פה בכנסת, אני אומר את זה בכל מקום, זו מדינת ישראל, כך היא קבעה את הכללים והחוקים שלה.

<עמוס ארבל: נכון, אדם שהוא זכאי שבות מקבל מעמד עולה ואזרח ישראלי ביום העלייה.

<עמוס ארבל: אחר, שהוא לא זכאי שבות, הוא יהיה תייר ואחרי זה ב'1 ואחרי זה א'5 ויוציאו לו את המיץ ואת הנשמה עד שהוא יקבל אזרחות ישראלית כבן זוג של ישראלי.

<עמוס ארבל: אלה הכללים, אלה החוקים.

<עמוס ארבל: מי שרוצה לתקן אותם, בבקשה.

<עמוס ארבל: אפשר לעשות גם דור שביעי לזכאי שבות, אבל אלה הכללים, אנחנו לא עושים שום הפרדה.

<שאול פרבר: ובגלל הגיור - - -

<עמוס ארבל: עזוב, אל תוביל אותי לגיור, כי זו סוגיה - - -

יואל רזבוזוב: הבנו את הנקודה, אני אחדד את זה.

יואל רזבוזוב: אני מבין איפה הבעיה כאן.

יואל רזבוזוב: בבקשה, עורכת דין ניקול מאור מהסיוע המשפטי לעולים במרכז לפלורליזם היהודי.

<ניקול מאור: ממה שאני מבינה, התכניות הקצרות שהן תגלית ומסע, יש סייג לכל מי שבא מהמערב שכתוב שזכאות לתכנית הזאת לא מהווה זכאות מכוח שבות.

<ניקול מאור: אז מרגע שיש את הסייג הזה, נראה לי נכון לתת למישהו שכבר נכנס לתכנית הזאת באמת את האפשרות, כמו שחבר הכנסת שי אמר, להישאר פה עוד שישה חודשים על סמך - - - הרי זה לא מקנה לו, הוא יודע מראש שהוא לא זכאי שבות מראש.

<ניקול מאור: זאת אומרת אם ירצה לעלות ארצה, הוא יצטרך להוכיח את הזכאות שלו, אבל לא במסגרת ההמשך הקצר של התכנית.

<ניקול מאור: אני אגיד לכם מה קורה, זה בדיוק מה ששאול אמר, יש מקרים במסע, כשהם מגיעים ומבקשים ארכה, נגיד מישהו שהוא גר, הוא צריך להוכיח על פי חוק השבות ואז פה הבעיות, כי מי שהגיע לתכנית הוא לא צריך להוכיח מכוח חוק השבות ואז - - -

<עמוס ארבל: סליחה שאני קוטע אותך, אני לא מכיר מקרה אחד של חניך מסע שהפסיקו לו את הלימודים, או הפסיקו לו את התואר או את שנת הלימודים ודרשו ממנו לצאת כדי לא להאריך לו ויזה.

<עמוס ארבל: אני מתחייב פה ויש לי פה סיכום עם מנכ"לית מסע מלפני שנתיים והוא מתממש אחד לאחד, שכל מי שלומד במסגרת מסע והוא לא זכאי שבות, יש תכניות אולפן, יש תכניות קיבוצים, יש תכניות מחול, אני מכיר את כל האולפנים האלה, האמיני לי, יש שם גויים, סליחה על הביטוי, עם היהודים ועם זכאי השבות ביחד, והם כולם לומדים באותן תכניות ואנחנו מאשרים להם את א'2 להמשך התכנית ואחרי זה הם נדרשים לצאת מהארץ.

<עמוס ארבל: זה נכון, כי הם לא זכאי שבות.

<עמוס ארבל: אנחנו לא מפסיקים לאחד אפילו את התכנית כי הוא לא זכאי שבות.

<עמוס ארבל: אני מתחייב על זה כאן ותבדקו אותי.

נחמן שי: לא דיברנו על הפסקת התכנית.

<עמוס ארבל: אני מתייחס למה שהיא אמרה.

נחמן שי: אתה לא מבין את הנקודה.

נחמן שי: אני מדבר כשהתכנית הסתיימה.

נחמן שי: אם היא בת 11 יום, היא בת חצי שנה או בת שנה, היא הסתיימה ועכשיו האנשים האלה אומרים 'אנחנו רוצים להישאר פה לעוד כמה חודשים לעבוד בארץ', להעמיק את הקשר.

נחמן שי: יכול להיות שבסוף התקופה הזאת הם ירצו לעשות גיור כהלכה, או משהו כזה, יכול להיות שיש להם קשר אישי פה עם מישהו שהם רוצים להמשיך אותו ואם זה נראה להם אז הם יעברו את המחסומים שמדינת ישראל מעמידה בדרכם, שגם אותם צריך להנמיך באיזה שהוא מקום.

נחמן שי: אנחנו אומרים שיש פה איזה שהוא חלון, איזה שהוא מסדרון שאפשר לאפשר להם להישאר בו כדי שהם יעמיקו את החוויה.

נחמן שי: כך אני קורא לזה.

נחמן שי: זה מה שאני קורא - - -

<עמוס ארבל: לתת ויזת עבודה זה לא פריצה של חוק השבות.

נחמן שי: לא, אבל מה שאני מבין זה - - -

<שאול פרבר: אנחנו לא רוצים פריצה של חוק השבות, אנחנו גם כן דואגים - - -

נחמן שי: לא נעשה פה שינוי בחוק השבות.

<עמוס ארבל: אולי זה שינוי בתקנות ששר הפנים צריך לחתום עליהן ולאשר אותן, שאחד שהוא בוגר מסע והוא רוצה להמשיך להישאר לוויזת עבודה לתקופה כזו או אחרת - - -

נחמן שי: מזה יצא כל הדיון היום.

<עמוס ארבל: יכול להיות.

יואל רזבוזוב: חברים, בואו נחדד את הדברים.

<עמוס ארבל: זה לא משהו שהוא קיצון, של לעשות פה - - - כדרג מקצועי אני חושב ש - - -

<שאול פרבר: אתה כן יכול להמליץ לו?

<עמוס ארבל: זה לא בסמכות שלי, אבל אני יכול ל - - -

יואל רזבוזוב: שאול, הוועדה יכולה להמליץ על זה.

יואל רזבוזוב: בואו נחדד את הדברים.

<עמוס ארבל: כישראלי אני חפץ ביקרם של הקבוצה הזו, הם לא שליליים.

יואל רזבוזוב: אלה שהם זכאים על פי חוק השבות, אין להם בעיה לקבל אשרת עבודה כי יחסית הדלתות פתוחות.

<עמוס ארבל: עם זה אין בעיה.

יואל רזבוזוב: אלה שמגיעים דרך התכניות והם לא זכאים ובגלל שהם עשו גיור לא כמו שמקובל כאן בארץ.

יואל רזבוזוב: למרות שאני, בוא נגיד ככה, פה אני יכול להתווכח, לדעתי כל צעיר שהתחיל בתהליך הגיור ולא משנה איך הוא התחיל והוא רוצה להיות יהודי והוא רוצה להיות חלק מישראל אני כן הייתי פותח את הדלת ואם אנחנו, על ידי כך שאנחנו מביאים אותם והם רוצים להמשיך כאן ואולי באמת לעשות כאן את הפרוצדורה הנדרשת בשביל להמשיך ולקבל פה איזה שהוא סטטוס, אני כן הייתי הולך לקראתם.

יואל רזבוזוב: בסופו של דבר אלה אנשים שעברו דרך וכן רוצים וזה לא מישהו מהרחוב שפתאום החליט 'אני החלטתי להיות יהודי ואני מגיע לישראל ונשאר בכל דרך'.

יואל רזבוזוב: אני בטוח שאנחנו מדינה שכמה שמדברים עליה יש הרבה שרוצים להיות כאן.

<ניקול מאור: רק אם אני יכולה לתקן.

<ניקול מאור: מה שקורה, מה שעמוס אמר, נגיד בתגלית אתה צריך להצהיר שאתה יהודי ואז אם אתה רוצה להחליף ל-ב'1 אתה צריך להוכיח ואז מה שקורה שאותו בן אדם, ייתכן מאוד שהוא יהודי אבל הוא לא הביא את המכתב של הרב וכל המסמכים והכול, פה נמצא הקושי.

<ניקול מאור: זאת אומרת תקופת הביניים הזו שהוא לא הביא את כל המסמכים ואז הוא מגיע ואז הוא מקבל תחושה שלא רוצים אותו, כי דוחים אותו בהלוך - - -

יואל רזבוזוב: למה לא לדרוש להביא את המסמכים לפני?

<עמוס ארבל: כי בשביל להיכנס לתכנית אתה לא נדרש.

<ניקול מאור: זה לא נדרש, כי זה רק לשישה שבועות.

<עמוס ארבל: אתה בא לשבועיים-שלושה, אתה חותם וזה ואתה עולה לאוטובוס, אין בעיה.

<ניקול מאור: פה הבעיה.

יואל רזבוזוב: השאלה אם זאת בעיה לדרוש, מבחינת תגלית, מסמכים?

<ניקול מאור: כן, זו פרוצדורה.

יואל רזבוזוב: זה עוד פרוצדורה שתקשה על זה?

יואל רזבוזוב: והמטרה שלנו היא לא להקשות.

<שאול פרבר: המטרה שלנו היא להפוך את זה לקל בשבילם.

<עמוס ארבל: אנחנו מדברים רק על מסע ותגלית?

<עמוס ארבל: אני יכול להמליץ לשר שלי לתקן תקנה לתת לחצי שנה של ב'1 לכל מי שהוא בוגר התכנית הזו.

<ניקול מאור: אפילו בתקנה של הנוהל - - -

<עמוס ארבל: אני לא יועץ משפטי, אני לא יודע - - -

<שאול פרבר: זה יאפשר למי שנכנס בספטמבר להישאר עד סוף יוני.

<שאול פרבר: זה מה שחשוב.

<עמוס ארבל: זה סביר, מפני שבתקופה הזו הוא יוכל להביא את כל המסמכים הנדרשים על מנת להוכיח את זכאותו ולהסדיר את מעמדו בישראל.

<עמוס ארבל: נראה לי שזה סביר והדרישה היחידה שתהיה זה שאתה בוגר אותה תכנית.

נחמן שי: התכניות האלה, השאלה אם גם תגלית נכנסת.

<עמוס ארבל: אמרתי מסע ותגלית.

<עמוס ארבל: זה נראה לי סביר.

נחמן שי: אוקיי, זה רעיון טוב.

יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו מגיעים פה לסיכום.

<ג'ק קורקוס: אני רק ממליץ, גם למשרד הפנים, אני מניח שיצטרכו למלא איזה שהוא טופס, להמליץ שם לאותם צעירים שיצטיידו באישורים הדרושים להמשך.

<עמוס ארבל: זה אנשי התכניות.

<עמוס ארבל: אני לא יודע מה עושים איתם בתכנית שם.

<ג'ק קורקוס: כדי שאם מישהו ירצה לשנות את הסטטוס שלו לעולה הוא יצטרך את המסמכים.

<ג'ק קורקוס: חשוב להגיד את זה מראש.

יואל רזבוזוב: כן, נעה.

יואל רזבוזוב: נציגת תגלית.

<נעה באוער: אני רק רוצה להגיד כמה דברים לגבי מה שהתחלת להגיד, ברמת הקושי להביא את האנשים האלה.

<נעה באוער: אנחנו מביאים 40,000 איש בשנה וכל שנה אנחנו מנסים להביא יותר ויותר ילדים שהם מרוחקים מהעולם היהודי, בגלל הסיפור של ההתבוללות, שהוא מעל 60%.

<נעה באוער: היום, בקרב הקהל שלנו, בין 18 ל-26, 50% מהילדים באים ממשפחה מעורבת, אנחנו מצליחים להגיע ל-30% שאנחנו מביאים אותם לארץ ואנחנו רוצים להגיע גם ל-50%.

<נעה באוער: אי אפשר לבקש מהם את כל הדברים האלה לפני, כי הם לא יודעים שום דבר על מדינת ישראל, אין להם מושג שהם רוצים בכלל להיות פה.

<נעה באוער: אנחנו נותנים להם אופציה לעשות extension לטיול שלהם לעוד כמה ימים על חשבוננו, שינוי הטיסה, הם נשארים עם מי שהם רוצים פה, 40% מהם מחליטים לעשות את זה ארבעה ימים בתוך הטיול שלהם בארץ.

<נעה באוער: אז אין להם מושג בכלל, אי אפשר לבקש מהם דברים שהם בכלל לא יודעים שהם רוצים.

נחמן שי: אני מסכים.

נחמן שי: אחר כך הם יצטרכו.

נחמן שי: הם לא יתנו - - -

<נעה באוער: בשלב ראשון הם לא יודעים, הם מתאהבים בישראל ברגע שהם נוחתים.

נחמן שי: הם לא יתנו את ההשתתפות בתגלית שיביאו אישור מהבית שהם יהודים.

נחמן שי: הם יאבדו לא 40%, הם יישארו עם ה-10% מה-40,000.

נחמן שי: עם המכתבים האלה, עם הרבנים האלה ועם כל המסעות האלה.

נחמן שי: אבל אתם יכולים כבר בקמפיין המוקדם שלכם לומר, 'אם אתם תרצו להישאר בארץ לתקופה יותר ארוכה, האפשרות הזאת קיימת'.

נחמן שי: אפשר לומר את זה, 'אם תרצו להישאר בארץ תקופה יותר ארוכה תצטרכו אז להצטייד בדוקומנטציה מתאימה'.

נחמן שי: תגידו את זה, לא עולה לכם כסף.

נחמן שי: תגידו, אותו דבר אני מציע גם למסע להגיד.

נחמן שי: אחר כך יכול להיות שהנסיבות יצרו את הצורך ואז הם יביאו את המסמכים.

<שאול פרבר: יש לך מושג כמה אנשים נשארים אחרי שלושה חודשים כשהם מקבלים את הוויזה מהתחלה?

<נעה באוער: לא, אנחנו לא פה.

<נעה באוער: ההערכה היא שיש באזור ה - - -

יואל רזבוזוב: יש פה עוד דוברים.

<עודד פויר: שלום, עודד פויר, מהיחידה לעידוד עלייה, ההסתדרות הציונית העולמית.

<עודד פויר: אני מבין שלגבי הבעיה הזאת, היא די פורמלית בסופו של דבר.

<עודד פויר: מי שזכאי, יקבל את הזכאות שלו וכל מה שנאמר כאן.

<עודד פויר: לפי הכותרת אני חשבתי ששווה להרחיב את הדיון, כי בעצם הקשיים של מי שמשתתף בתכניות, כשאני מסתכל על המטרה שלנו להשאיר אותם פה לעלייה, אני חושב שהם קשיים אחרים.

<עודד פויר: בהנחה שהם יכולים להישאר, עם כל הזכויות וכו' וכו', אנחנו מוצאים אנשים, וזו תופעה שאנחנו מדווחים עליה, שגומרים ארבעה, שישה או עשרה חודשים ואז בעצם נשארים בחלל אבודים, כי בעצם אין מי שמטפל בהם, אנשים שבאמת רוצים אבל לא יכולים.

<עודד פויר: אני מדבר על הדברים הכי בסיסיים, שהם רוצים לקבל עבודה אבל הם לא יכולים כי הם לא יודעים איך להתעסק, אין להם קהילה.

<עודד פויר: הדברים הידועים זה קהילה, עבודה ולימודים.

<עמוס ארבל: באיזה תכניות?

<עודד פויר: תכניות מסע, לא רלוונטי לתגלית.

<עודד פויר: זו תופעה של אנשים שרוצים להישאר, כי באמת מתאהבים, אומרים 'אוקיי, לא החלטתי אם אני עולה עכשיו, אבל אני רוצה לפחות לבדוק את זה', לראות איך זה עובד, ואז הם באמת אבודים כי אין מי שמטפל בהם.

יואל רזבוזוב: דווקא ממה שראיתי במסע מטפלים בהם די יפה.

<עודד פויר: מטפלים בהם במסע, אני מדבר על אחרי שהם מסיימים את התכנית.

<עודד פויר: נגמרה התכנית, הכול היה נפלא, חוויה באמת מעצימה - - -

יואל רזבוזוב: נגמרה התכנית, הם מתכוונים לעלות?

יואל רזבוזוב: אם הם עולים, אז יש משרד קליטה.

<עודד פויר: אם הם עולים, אבל אם הם לא עולים, הם אומרים שהם רוצים להישאר בשביל לבחון את זה, 'אני נמצא כאן בארץ, אני לא צריך ישר לעלות, אני רוצה לראות איך אני מצליח לנהל פה חיים', ואז יש מצב שהם באמת באיזה שהוא ואקום, אנשים שמסתובבים כאן ולא מסתדרים.

<עודד פויר: זה מתחבר לאותה בעיית follow up ידועה של - - -

<עמוס ארבל: אין אחד שיש לו בעיה אם הוא זכאי שבות.

<עמוס ארבל: אחד.

<עודד פויר: לא, אתה לא מבין על מה אני מדבר.

<עודד פויר: סליחה, אני עזבתי את בעיית הזכאות ובעיית האישורים, יש לבן אדם אישור - - -

<עמוס ארבל: אתה אומר שהם מסתובבים והם לא יודעים מה לעשות.

<עודד פויר: כן, אני מדבר על - - -

יואל רזבוזוב: בסדר, מה שאתה אומר זה שצריך להקים פה תכנית אחרי מסע.

<עמוס ארבל: אם יש לו ויזה והוא מסתובב, זו בעיה שלו, אני לא יכול לקבוע לו.

<עודד פויר: אני לא מדבר על בעיה פורמלית כרגע, אני מדבר על אנשים שאנחנו רוצים שיתאהבו בישראל, הם רוצים לבדוק איך הם נשארים פה וחיים פה והם זכאים והכול בסדר, אין פה שום בעיה פורמלית.

<עודד פויר: אני מדבר על בעיה מערכתית, של בן אדם שרוצה להישאר פה, או קבוצה של אנשים, ואנחנו לא מטפלים בהם היום, כרגע אין מערכת שמטפלת בהם מבחינת ה- follow upאחרי התכניות.

<עודד פויר: את זה שמעתי ממארגנים רבים, שמעתי את זה מראשי מסע בעצמם, שהם כרגע לא מוסמכים לעשות את זה.

<עודד פויר: אם מדברים על קושי שאנחנו יכולים לטפל בו כמערכת, אני הייתי רוצה להציע שנקים איזה שהוא גוף, שכולם ביחד, כל הגופים שמטפלים בזה, אם זה האנשים של מסע שמכירים את האנשים האלה, משרד הקליטה, הסתדרות ציונית, סוכנות, ארגוני עולים, כל מי שרוצה להתערב.

<עודד פויר: ואז לאותם אנשים לבוא להציע את מה שהם צריכים, כדוגמת קהילה, יש את ConnecTLV שהתחיל בזה, היום הם במשבר רציני ולא כל כך יודעים איך הם ממשיכים, אבל זה דבר כזה, שנותנים לו קהילה, ייעוץ בכל נושא תעסוקה, קורות חיים, אולפנים בעברית שמותאמים להם, הם כבר ברמה אחרת של עברית, הם צריכים אולפנים שמדברים על חיפוש עבודה, אולי עם טרמינולוגיה יותר לכיוון השכלה גבוהה, ואז נוכל להשאיר כאן את מי שרוצים, לתת להם הרגשה שהם לא לבד.

<עודד פויר: אגב, הם לא מחפשים כסף, רוב האנשים האלה, הם לא מחפשים מלגות ועזרה, הם מחפשים מישהו שידבר איתם ויכוון אותם למקום הנכון.

יואל רזבוזוב: תודה, עודד.

יואל רזבוזוב: שמעתי מה שאמרת, אבל עוד פעם, זה לא לדיון עכשיו, זה להקים עוד תכנית, תכנית אחרי מסע.

<עודד פויר: לא מדויק.

יואל רזבוזוב: או פשוט לבקש מנציגי מסע, שהם אלה שמפעילים, שימשיכו לעקוב.

יואל רזבוזוב: צריכים לחשוב על זה.

<חיים ויטלי בן יעקב: אני נציג בארגון הקונגרס היהודי היורו-אסיאתי.

<חיים ויטלי בן יעקב: אנחנו גוף שמאחד בתוכו קהילות יהודיות מ-25 מדינות, חלקן בברית המועצות לשעבר, חלקן במדינות מערביות, ואז אם אנחנו מקיימים משהו בארץ אז יוצא, נגיד קבוצת צעירים שמגיעים לסמינר או לכנס או ללימוד, חלקם עוברים תהליכים שונים, חלקם צריכים לעבור בדיקה על פי חוק השבות, נגיד אלה שיוצאים ממדינות ברית המועצות, ואלה שיוצאים ממדינות המערב, אוסטרליה נגיד, אלה לא צריכים לעבור בדיקה.

<חיים ויטלי בן יעקב: לפעמים באינטראקציה בין הצעירים, והיום העולם הוא גלובלי, גם העולם היהודי גלובלי, מתברר שמתייחסים ליוצאי אזורים שונים בצורה שונה.

<חיים ויטלי בן יעקב: זו אי נעימות, זו פגיעה באנשים ויותר מזה, אלה שנולדו בברית המועצות לשעבר והיום מתגוררים בארצות הברית, או באוסטרליה או בגרמניה, באיזה שהוא שלב עוברים לבדיקה על פי המקובל לאלה שנולדו בברית המועצות, למרות שהם כבר לא דוברי רוסית, כי הם רק נולדו בברית המועצות והם גרים בארצות הברית והם אזרחי ארצות הברית.

<חיים ויטלי בן יעקב: בארץ אין תחושה וחשיבה לגבי האנשים האלה.

<חיים ויטלי בן יעקב: כדאי וראוי לשים לב לזה.

<חיים ויטלי בן יעקב: אנחנו מרגישים כל שנה יותר ויותר בעייתיות של המצב.

<חיים ויטלי בן יעקב: האנשים המקצועיים במשרד הפנים ובסוכנות היהודית בוודאי מכירים את זה כבר כמה שנים.

<חיים ויטלי בן יעקב: כדאי באמת לשים לב לדברים האלה וצריך להתייחס לצעירים באופן שוויוני.

<חיים ויטלי בן יעקב: עכשיו אנחנו קיימנו פה עצרת כללית, אנחנו שמענו מראשי קהילות על העניין הזה והתבקשתי להביא את זה למקבלי ההחלטות.

יואל רזבוזוב: מאה אחוז, ניקח את זה לתשומת לבנו.

יואל רזבוזוב: צריך ללמוד את הנושא הזה.

יואל רזבוזוב: יש יחס שונה בין עולים ממדינות שונות ובתוך החבר'ה הצעירים.

יואל רזבוזוב: צריך לטפל בזה, אמרתי, צריך ללמוד את העניין הזה יותר.

נחמן שי: אני לא שמעתי לצערי, אבל אם זה עולה בהקשר של הנושא שדיברנו - - -

<ניקול מאור: כן, זה בדיוק מה שאתה אמרת, של מישהו שבא מחבר העמים, הוא לא יכול להצטרף לתכנית עד שהוא מוכיח לנתיב שהוא יכול, ומי שבא מאוסטרליה לא צריך.

<ניקול מאור: וכשהם מדברים אחד עם השני, הם שואלים איך יכול להיות שאני כן יכול ואתה לא יכול?

<חיים ויטלי בן יעקב: צעיר בארצות הברית צריך להוכיח, אם הוא נולד בברית המועצות, ואין לו למי לפנות בארצות הברית, כי אין נתיב שם, ובצדק לא מאפשרים לנתיב לפעול שם.

נחמן שי: נתיב, אתם רוצים לפעול גם באמריקה?

נחמן שי: אין לכם מעצורים.

<מאשה נוביקוב: כן.

נחמן שי: הגעתם לגרמניה כבר, לא?

נחמן שי: נכון אתם בגרמניה?

<מאשה נוביקוב: לא.

<מאשה נוביקוב: אין נתיב בגרמניה.

<ג'ק קורקוס: נתיב שמטפל בגרמניה, המטה שלהם בארץ.

<ג'ק קורקוס: יש כמה מדינות שזה מטופל בו.

<ג'ק קורקוס: רק להעיר לעניין הזה, הכלל, על פי הנחיות משרד הפנים, כל מי שעזב את חבר המדינות לאחר 1972, בדיקת הזכאות שלו נעשית עדיין על ידי לשכת הקשר.

<אמלי אבבו: אני רוצה לדבר על בעיה אחרת לגמרי, שהיא בעיה מאוד מאוד רצינית.

יואל רזבוזוב: אבל קשורה לעניין?

<אמלי אבבו: לעניין של הכותרת של הוועדה.

<אמלי אבבו: לא לעניין הזה ספציפית, כי באתי על פי הכותרת של הוועדה ולא על פי הכתבה ב'הארץ'.

<אמלי אבבו: יש הרבה צעירים, דווקא אצלנו, אצל דוברי הצרפתית, שנשארים באופן קבוע אחרי תכנית מסע, הם כן זכאי עלייה, הם משנים סטטוס מיד אחרי תכנית מסע ובין הצעירים האלה יש הרבה צעירות שרוצות לשרת בשירות לאומי.

<אמלי אבבו: יש בעיה טכנית, שצריך לטפל בה, שכדי לקבל את האפשרות לשרת בשירות לאומי צריך פטור מהצבא וכדי לקבל את הפטור צריך לקבל צו וכדי לקבל את הצו צריך לפחות שישה חודשים אחרי שינוי סטטוס, הצבא מקבל את הנתונים ממשרד הפנים, כדי לקרוא לאותן בחורות.

<אמלי אבבו: מה שקורה שבחורה שמסיימת תכנית מסע בסוף יוני ורוצה להתחיל את השירות הלאומי שמתחיל בסוף אוגוסט, היא לא יכולה לקבל את הפטור, או היא יכולה לבקש לקבל את הפטור, אבל אין לה הבטחה שהיא יכולה לקבל את הפטור הזה.

<אמלי אבבו: אם היא לא מביאה את הפטור, היא לא מוכרת כבת שירות, וזו בעיה, כי זו עולה חדשה שבאמת רוצה לתת את השנה הזאת למדינה ולא מקלים עליה.

יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו ניקח את כל הפרטים.

יואל רזבוזוב: היינו צריכים לקיים דיון השבוע, דחיתי את הדיון, ביום רביעי הבא אנחנו מקיימים דיון על שירות צבאי לעולים, יש כאלה שזה מונע מהם לעלות, אנחנו עושים דיון ואנחנו נשלב את זה, כי אנחנו מביאים את משרד הביטחון, נראה איך אנחנו משלבים.

יואל רזבוזוב: הצטרף אלינו חבר הכנסת מיכאלי, אתה רוצה להוסיף משהו?

יואל רזבוזוב: כי אני רוצה לסכם את הדיון.

יואל רזבוזוב: אז חברים, כולם באו עם דברים נכונים והישיבה הזאת הייתה יותר פרקטית והלוואי שכל הישיבות היו פרקטיות.

יואל רזבוזוב: מסקנות הוועדה: הוועדה קוראת לשר הפנים להתקין תקנה שתאפשר לבוגרי תכנית מסע ותגלית לקבל אשרה ב'1 מתום התכנית לשישה חודשים כדי שיוכלו להבין איפה הם עומדים ולהסדיר את כל עניין המסמכים.

<ניקול מאור: ב'1 או א'2.

<עמוס ארבל: ל-א'2 לא צריך לשנות תקנות.

נחמן שי: אנחנו אומרים שהם יוכלו להאריך את שהותם בארץ לשישה חודשים, כולל - - -

<עמוס ארבל: חשוב לציין, ללא צורך בהוכחת זכאות.

יואל רזבוזוב: ללא צורך בבדיקת זכאות.

נחמן שי: מעבר לתקופה זו יחולו עליהם כל הכללים המקובלים.

נחמן שי: אנחנו מדברים על אישור עבודה, לא סתם שהייה בארץ.

נחמן שי: זה לא אותו דבר.

<ניקול מאור: ב'1 זה אישור עבודה.

יואל רזבוזוב: ו-א'2 זה לימודים.

יואל רזבוזוב: זו התקנה.

יואל רזבוזוב: הוועדה קוראת לשר הפנים.

יואל רזבוזוב: חברים, תודה רבה.

יואל רזבוזוב: תודה לחבר הכנסת נחמן שי, תודה לעמוס ארבל שבא במיוחד וויתר על הרבה דברים.