הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת החוק בעניין השוויון בנטל ולהסדרת מעמדם של תלמידי הישיבות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 43, 2014-02-19 20:00

איילת שקד: לילה טוב, אנחנו פותחים את הישיבה על תקופת הקבע.

איילת שקד: תקופת הקבע זו תקופה שמתחילה ביולי 2017, לאחר שלוש שנים של תקופת הסתגלות.

איילת שקד: על תקופת ההסתגלות כבר הצבענו וכאמור בתקופת ההסתגלות, ביום כניסת החוק, כל מי שמלאו לו 22 מקבל פטור, רשאי לצאת לעבודה או להתגייס או ללכת לשירות אזרחי, וכל מי שמלאו לו בין 18 ל-22 אמור, לפי רצונו, להתגייס או ללכת לשירות אזרחי ובגיל 24 כרגע הוא מקבל פטור.

איילת שקד: נציגת משרד המשפטים רצתה לדבר על עמדת היועץ המשפטי לממשלה.

<לירון דוד: כן.

<לירון דוד: לגבי הנוסח החדש שהובא בפנינו, לפי מיטב הבנתנו בקריאתנו אותו אין בו הגבלה על הקביעה המפורשת והחזקה שיש בשוויון בשני היבטים.

<לירון דוד: הפטור שיינתן, כלומר דחיית השירות שתינתן לחרדים עד גיל 21 נשארת קבועה ללא הגבלת זמן, וההיבט השני הוא האפשרות לשירות אזרחי לאחר גיל 21 רק לאוכלוסייה החרדית כהוראת קבע.

<לירון דוד: לגבי שני הנושאים האלה היועץ המשפטי לממשלה כבר ציין בפני הממשלה את נוסח הצעת החוק שההצדקה לפגיעות החזקות האלה בשוויון יכולה להישען רק על זה שהן יהיו זמניות, ולצורך התכלית התהליכית, תכלית של שיתוף פעולה של האוכלוסייה החרדית עם התהליך כולו.

<לירון דוד: הפתרון שאנחנו רואים לזה זו קציבת הנושא הזה בזמן, כשהכנסת תוכל להאריך אותו וכשתעבור התקופה נראה איך ההסדר מתקדם ועל זה דיברנו באחת הישיבות בזמנו, היועץ תמך באפשרות הזו שהנושא הזה יוגבל והכנסת תוכל להאריך את הפגיעות האלה ככל שהתהליך באמת ייראה לה דורש את הזמן.

איילת שקד: אנחנו דיברנו על הוראת שעה על השירות האזרחי, לא על זה.

<לירון דוד: גם על גיל 18.

<לירון דוד: אלה הוראות השעה שהיועץ הכניס לנוסח החוק הממשלתי, הוא קבע שהפגיעות האלה הן לא מידתיות כהוראת קבע וביקש שהם יהיו קצובות בזמן.

איילת שקד: תודה.

איילת שקד: עוד מישהו רוצה לדבר לפני שאנחנו מתחילים בהקראה?

איילת שקד: נתחיל בהקראה.

"26כא הוראות סימן זה יחולו בתקופת הקבע.

"26כב דח"ש לגיל 21.

(א) שר הביטחון רשאי לפי בקשת מיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה, לדחות, בצו, את מועד התייצבותו לשירות סדיר, אם מצא כי מתקיימים לגביו התנאים לדחיית שירות לפי הוראות סעיף 26לד, וראה לנכון לעשות כן בהתחשב בצרכי הביטחון ובהיקף הכוחות הסדירים.

"(ב) צו דחיית שירות לפי סעיף זה יינתן לתקופה שלא תעלה על שנה אחת.

"(ג) שר הביטחון רשאי לחזור ולתת למיועד לשירות ביטחון כאמור בסעיף קטן (א) צו דחיית שירות לפי סעיף זה, עד הגיעו לגיל 21.

"(ד) בוטל צו דחיית שירות לפי סעיף זה בשל אי עמידה בתנאי דחיית השירות כאמור בסעיף 26לד, או פקעה תקופת תוקפו של צו דחיית שירות לפי סעיף זה ולא ביקש מיועד לשירות ביטחון להאריכו, יחולו הוראות סעיף 13.

"26כב1 הוראות לעניין מי שמלאו לו 21 בתקופת הקבע.

נדחה שירותו של מיועד לשירות ביטחון בהתאם לסעיף זה עד הגיעו לגיל 21, יחולו הוראות סעיף 26כג ואם פקע תוקפו של 26כג, יחולו הוראות סעיף 26ז בכפוף להוראות סעיף 26כד".

26כג.

הוראות לעניין עמידה ביעדים.

(א) הושגו יעדי הגיוס עליהם החליטה הממשלה בשנת גיוס מסוימת, החל משנת הגיוס שתחילתה בחודש יולי 2016, רשאי שר הביטחון להמשיך ולדחות, בצו, את מועד התייצבותו לשירות סדיר של מיועד לשירות ביטחון שהגיע לגיל 21 בהתאם להוראות סעיף 26כב(א) ו-26כב(ב) "(ב) ניתן למיועד לשירות ביטחון צו דחיית שירות כאמור בסעיף קטן (א), רשאי שר הביטחון לחזור ולתת לו צו דחיית שירות לפי סעיף זה, עד הגיעו לגיל 26.

"(ג) (1) בוטל צו דחיית שירות שניתן לפי סעיף זה בשל אי עמידה בתנאים לדחיית שירות כאמור בסעיף 26לד יחולו על המיועד הוראות סעיף 13.

"(2) פקעה תקופת תוקפו של צו דחיית שירות שניתן לפי סעיף זה ולא ביקש המיועד לשירות ביטחון להאריכו, יחולו הוראות סעיף 26ז.

"(ד) מיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה ששירותו נדחה לפי סעיף זה מזמן לזמן, עד הגיעו לגיל 26, רשאי שר הביטחון לפטור אותו, בצו, מחובת שירות סדיר.

"26כד.

אי עמידה ביעדים.

לא הושג יעד שנתי שעליו החליטה הממשלה בשנת גיוס מסוימת, החל משנת הגיוס שתחילתה בחודש יולי 2016, יפקע תוקפו של סעיף 26כג מאותה השנה ואילך, למעט על מי שניתן לו צו דחיית שירות לפי סעיף 26כג לפני אותה שנת גיוס, ובלבד שהפוקד לא יפעיל את סמכותו כאמור בסעיף 26ז עד ליום 1 בינואר של השנה שאחריה".

<גדי אגמון: וללא סעיף 20.

<גדי אגמון: פה צריך להוסיף ללא תחולת - - -

<הילה ארליך: לא יחול סעיף 20.

<הילה ארליך: התקופה הזו לא תימנה - - -

איילת שקד: איפה?

<גדי אגמון: מבחינה טכנית, שזה לא יימנה בסעיף 20.

<גדי אגמון: שלפוקד, אם יש דחיית גיוס של חצי שנה, יהיה את הזמן המותר על פי החוק במשך שנה להשלים את הליכי הגיוס שלו.

<גדי אגמון: דיברתי על זה עם מירי וברור שזה מה שצריך להיות.

<הילה ארליך: לפי סעיף 20 לחוק לפוקד יש שנה מיום פקיעת תוקף הדח"ש (דחיית שירות).

<גדי אגמון: יש לנו שנה מיום דחיית השירות לגייס.

<גדי אגמון: אז אם בחוק אתה אומר שאתה דוחה את זה בחצי שנה, אתה משאיר את השנה הזאת מבחינת - - -

<הילה ארליך: שלא יימצא מצב שיהיה רק חצי שנה לגייס.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו מסכימים עם זה.

"(ב) מיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה שאינה ישיבה גבוהה ציונית, אשר פוקד רשאי לקרוא לו לשירות לפי הסעיף האמור, רשאי שר הביטחון, לפי בקשת המיועד כאמור, לדחות, בצו, את מועד התייצבותו לשירות סדיר, אם מצא כי מתקיימים לגביו התנאים לדחיית שירות וראה לנכון לעשות כן בהתחשב בצרכי הביטחון ובהיקף הכוחות הסדירים.

"(ג) צו דחיית שירות לפי סעיף זה יינתן לתקופה שלא תעלה על שנה אחת.

"(ד) שר הביטחון רשאי לחזור ולתת למיועד לשירות ביטחון כאמור בסעיף קטן (א) צו דחיית שירות לפי סעיף זה, עד הגיעו לגיל 26.

"(ה) מספר המיועדים לשירות ביטחון ששירותם יידחה לראשונה לפי סעיף זה לא יעלה, בכל שנת גיוס, על 1,800.

"(ו) קביעת תלמידי הישיבה ששירותם יידחה לפי סעיף זה (בסעיף זה – תלמידי ישיבה מתמידים) תיעשה בשים לב לרשימת תלמידי הישיבות שיציע ועד הישיבות בארץ ישראל לשר הביטחון עד 1 באוגוסט שקדם לתחילת שנת הגיוס; ועד הישיבות יצרף לרשימה כאמור את אמות המידה שלפיהן נקבעה הרשימה; לא הציע ועד הישיבות רשימה כאמור עד 1 באוגוסט שקדם לתחילת שנת הגיוס או סבר שר הביטחון כי אין לקבל רשימה שהוצעה כאמור, ייקבעו תלמידי הישיבה המתמידים באותה שנת גיוס באופן שיקבע שר הביטחון בתקנות לפי סעיף 26לט".

איילת שקד: בואו נעבור סעיף סעיף.

איילת שקד: סעיף 26כב.

איילת שקד: הסעיף במהותו נותן דחיית שירות לגיל 21 לתלמידי ישיבות בתקופת הקבע.

איילת שקד: כל עוד עומדים ביעדים דחיית השירות תהיה עד גיל 26 ואחר כך, אם לא עומדים ביעדים, היא נופלת לסעיף הזה, של דחיית שירות עד גיל 21.

איילת שקד: יש הערות על זה?

איילת שקד: אוקיי, הנוסח מתואם איתכם.

עפר שלח: יש הסתייגות.

עפר שלח: אני רוצה לדון באפשרות להוריד את גיל הפטור ל-24.

עפר שלח: אנחנו עושים את גיל הפטור 24 בתקופת ההסתגלות.

עפר שלח: זה חשוב ומבחינתי זה לא קריטי לעניין הגיוס, להיפך, אולי לעניין הגיוס ברמה מסוימת על פי עמדת משרד המשפטים זה אפילו מפריע, אבל יש פה עניין של תעסוקה.

עפר שלח: זה לא הדבר הכי קריטי בחוק הזה, אבל אני רוצה שנדון.

<מירי פרנקל-שור: סעיף 26כב, זה צריך להיות ל-26כג.

עפר שלח: כג, זה מה שכתבתי.

עמר בר-לב: אנחנו ב-כב.

עפר שלח: כג, סעיף קטן (ב).

עמר בר-לב: עוד לא הגענו לזה.

איילת שקד: אז יש למישהו הערות על סעיף 26כב?

איילת שקד: לא.

איילת שקד: 26כב1, 'נדחה שירותו של מיועד לשירות ביטחון בהתאם לסעיף זה עד הגיעו לגיל 21', יחולו הוראות סעיף 26כב1.

איילת שקד: ומי שמלאו לו 21 בתקופת הקבע, רק שחברי הכנסת יבינו מה כתוב פה, במידה שהוא בן 21 ובשנה הזו עמדו ביעדים הוא למעשה מקבל דחיית גיוס עד גיל 26.

מרדכי יוגב: רציפה או משנה לשנה?

איילת שקד: משנה לשנה.

מרדכי יוגב: ואם הוא רוצה להתגייס הוא מתגייס.

איילת שקד: אם הוא רוצה להתגייס הוא מתגייס.

<מירי פרנקל-שור: אם אין עמידה ביעדים לא תחול עליו חובת גיוס.

איילת שקד: סעיף 26כג, הושגו יעדי גיוס עליהם החליטה הממשלה בשנת גיוס מסוימת.

איילת שקד: עפר, אתה רוצה להוריד את זה ל-24?

עמר בר-לב: אני מצטרף.

איילת שקד: אני מתנגדת.

עפר שלח: אני מבקש שנשמע עמדות של המשרדים הכלכליים בעניין.

עפר שלח: זה בעיניי עניין שנוגע בראש ובראשונה לתעסוקה.

איילת שקד: אבל זה גם נוגע ליעדים.

עפר שלח: זה לא נוגע ליעדים.

איילת שקד: זה נוגע ליעדים.

איילת שקד: אם יורד לגיל 24 לא תהיה בכלל מוטיבציה להתגייס מגיל 24 לגיל 26, זה פוגע ביעדים.

עפר שלח: אני מודה שדחייה מסוימת, שהיא לא דווקא נובעת מזה, כי היא נובעת יותר, על פי ההסבר, מהאופק שבחור נגיד בן 22-23 רואה עד גיל הפטור.

עפר שלח: אבל מכיוון שאנחנו עוסקים גם בענייני תעסוקה ומכיוון שמספר המתגייסים הצפוי בגילאים האלה לא צפוי להיות גבוה, אני חושב שלעניין התעסוקה הייתי רוצה לשמוע את עמדתם של המשרדים הכלכליים.

<מירי פרנקל-שור: העניין הוא לא רק כלכלי, העניין הוא גם שוויוני.

עפר שלח: זה גם שוויוני.

איילת שקד: יש כאן מישהו ממשרד הכלכלה?

איילת שקד: מישהו ממשרד האוצר?

איילת שקד: בבקשה.

<לירון דוד: אני רוצה להתייחס לעמדת משרד המשפטים על ההצעה הזאת, להוריד את גיל הפטור לגיל 24, שלא הבנתי לגבי מי שבעצם - - - אנחנו לא מדברים על הקבוצה של 18 עד 22, אלא על הקבוצה של המתמידים ושל מי שבעצם יעמוד ביעדים, נכון?

<לירון דוד: אם אני מבינה נכון את ההסתייגות הזו.

עפר שלח: לא, אנחנו מדברים על מצב שבו טרם חלה חובת גיוס, אז אין מצב של מתמידים.

עפר שלח: זה מצב של יעדים.

<לירון דוד: אני רוצה להתחבר גם למה שהיועצת המשפטית אמרה לפני שתי ישיבות.

<לירון דוד: אנחנו מדברים על מצב שבו בריכת האנשים שממנה אנחנו בעצם שואבים את היעדים בעצם הולכת וקטנה, ככל שגיל הפטור יורד.

<לירון דוד: להזכיר שגיל הפטור באוכלוסייה הכללית הוא 29.

<לירון דוד: אנחנו סברנו שלצורך התכליות של החוק הזה ושילוב התעסוקה והתכלית התהליכית, ובאמת נתנו ביטוי מאוד מאוד גדול לתכלית התעסוקתית בחוק הזה ובתיקונים שגם הכנסת הכניסה בשבועות האחרונים ואנחנו סברנו שהנושא הזה צריך לקבל מקום, אבל גם התכלית של עידוד גיוס ושאנשים יגיעו לצבא, בשלב כזה או בשלב אחר ועדיף כמה שיותר מוקדם.

<לירון דוד: ככל שגיל הפטור יורד התמריץ שיש לאנשים להתגייס קטן, האפקטיביות של ההסדר הזה הולכת ונחלשת והפגיעה בשוויון מעמיקה, וכשהפגיעה בשוויון היא כל כך חזקה, ללא הגבלת זמן, לנצח, כהוראת קבע, לאוכלוסייה ספציפית, יש לנו בעיה מאוד קשה עם זה ובעצם זה גורם לעוד פרימה של המודל הממשלתי שהמידתיות בו בסוף יכולה להיות מוצדקת לתכליות ספציפיות, לתכלית ראויה ובצורה מידתית.

<לירון דוד: אנחנו לא יודעים לאן הכף הזאת הולכת עם כל הפרימה של ההסדרים האלה שמובאים כאן, כל פעם - - -

עפר שלח: אנחנו קבענו בתקופת ההסתגלות את גיל הפטור ל-24.

<לירון דוד: ל-18 עד 22.

<לירון דוד: לקבוצות מסוימות - - -

עפר שלח: כן, אני אומר, קבענו אותו ל-24.

עפר שלח: למעשה יש פה המשך של תקופת ההסתגלות.

עפר שלח: יש יעדי גיוס.

<לירון דוד: אבל גם הם, אנחנו רוצים שאנשים ימשיכו לעמוד בגיוס.

<לירון דוד: נניח בשנה מסוימת עמדנו - - -

עפר שלח: מבחינת התנאים, בסופו של דבר יש פה יעדים.

<לירון דוד: אני רוצה לסיים.

<לירון דוד: נניח שבשנה מסוימת עמדנו ביעדי הגיוס, התגייסו 3,000 אנשים וזה מה שהיה צריך להתגייס.

<לירון דוד: ברגע שאתה מוריד להם עוד שני שנתונים, יש לך בריכה יותר קטנה בעצם ממנה לקחת את האנשים ואתה דוחק אותם לא לעמוד ביעדים ובכך להחיל חובת שירות.

<מירי פרנקל-שור: למה אתה קורא לה המשך תקופת ההסתגלות?

עפר שלח: אני קורא לה המשך תקופת ההסתגלות, מפני שכל עוד עומדים ביעדים למעשה המצב הטכני הוא מצב כמו של תקופת ההסתגלות, כמו של השנה האחרונה של תקופת הסתגלות.

עפר שלח: זאת אומרת יש עוד שנה שבה אפשר לקבל דח"ש, צריך לעמוד ביעדים ובסוף השנה הזאת יוחלט אם תוחל חובת גיוס, כן או לא.

עפר שלח: לכן לצורך העניין ההקבלה הזאת.

עפר שלח: אני לא כל כך מבין את ההבדל בינה והבריכה בעיניי לא קטנה מפני שהיא מתמלאת, כל שנה יוצא מחזור ונכנס מחזור, לצורך העניין.

איילת שקד: אבל, עפר, זה פוגע במוטיבציה להתגייס.

<לירון דוד: יש לך שני שנתונים שיכלו להיות ביעדים.

עפר שלח: אני מקבל ולכן אמרתי שחשובה לי פה, יש פה כמה תכליות, וזה לא בעיניי עניין של חיים ומוות, זה לא הדבר הכי מהותי בחוק ואני קיבלתי את ההיגיון של הפטור בגיל 26, ככל שהוא נוגע לתכלית ההתגייסות.

עפר שלח: ככל שהוא נוגע לתכלית הכלכלה, גם יש לו תכלית ואני רוצה לשמוע דעה עליה.

עפר שלח: זה הכול.

עמר בר-לב: נכון, אבל בכל מהות החוק תמיד שמנו את נושא הגיוס ראשון והנושא הכלכלי שני.

עמר בר-לב: אחרי מחשבה נוספת אני מביע את דעתי ולכן אני חושב שגם כאן זה צריך להיות בצורה הזאת.

עמר בר-לב: נושא הגיוס תכלית ראשונה, תכלית משנית זה הנושא הכלכלי.

<גדי אגמון: ומצד שני אמרנו שגיל הגיוס צריך להיות מבחינתנו צעיר ככל שניתן.

<גדי אגמון: ברגע שאתה מגדיל את הבריכה ומאפשר בגילאים מאוחרים יותר, יכולת השביצות שלהם בתוך הצבא נמוכה יותר.

<גדי אגמון: צריך לקחת את זה בחשבון.

<גדי אגמון: הדבר השני, שהוא קצת שונה ממה שאת אומרת, זה הלוגיקה בין תקופת ההסתגלות לתקופת הקבע.

<גדי אגמון: בעוד שבתקופת ההסתגלות, כשמה כן היא, אתה מאפשר גיל צעיר יותר, בתקופת הקבע אתה מאפשר גיל מבוגר יותר.

<גדי אגמון: פה זה לא מסתדר לוגית.

איילת שקד: מה היה הלוגיקה כשבניתם את הצעת החוק, למה בתקופת ההסתגלות קבעתם 24 ובתקופת הקבע 26?

<לירון דוד: היועץ המשפטי לממשלה בזמנו בחן את הסוגיה הזאת והיא גם לובנה בוועדת פרי והוחלט שגיל הפטור לחרדים, בניגוד לכלל האוכלוסייה, יהיה 26, נוכח התכליות השונות שדיברנו עליהן, ביניהן התכלית התעסוקתית.

<לירון דוד: לגבי ההסדרים לקבוצות הספציפיות, על אף הפגיעה הקשה בשוויון לגביהן, כי אנחנו מדברים על קבוצה שמקבלת פטור בגיל 22 ומעלה, קבוצה שנייה שמקבלת פטור בגיל 24, שהיא קבוצה מצומצמת בסופו של דבר, היא לא לאורך שנים, זה לא יהיה הסדר קבע, זה יהיה הסדר זמני.

<לירון דוד: לצורך התכלית התהליכית ועידוד השילוב בתעסוקה היועץ הסכים שאין בזה כדי להוות מניעה חוקתית להסדר הזה.

<לירון דוד: יחד עם זאת, לגבי שאר הבריכה, או האוכלוסייה, אנחנו לא חושבים שצריך ליצור פער כל כך גדול בין האוכלוסייה הכללית לבין הקבוצה החרדית, רק משום שאנחנו רוצים לשלב אותם בתעסוקה.

<לירון דוד: ולהזכיר, הפטור ודחיית השירות ניתנו כדי ללמוד לימוד תורני ולא כדי לצאת לשוק העבודה, ודחיית השירות הזאת היא לצורך לימוד, וכשאנחנו מכרסמים עוד ועוד ונותנים לו גם לעבוד וגם לקבל פטור בגיל מוקדם, לעבוד תוך כדי הלימוד התורני וגם לצאת לשוק העבודה בגיל מוקדם, אל מול האוכלוסייה הכללית, זה פער שהוא מאוד מאוד קשה לעיכול מבחינת השוויון.

<מירי פרנקל-שור: אני רוצה להצטרף לדברים של לירון ואני רוצה לומר שהוועדה עשתה איזה שהוא שינוי שעובר מתחת לרדאר, בניגוד להצעת החוק הממשלתית.

<מירי פרנקל-שור: זאת אומרת כאשר החליטה הוועדה שדחיית השירות תהיה עד גיל 21, זה כאילו נראה כבר מאוד מובן מאליו, שזה דבר שהוא סבוך וצריך להתמודד איתו.

<לירון דוד: ואליו התייחסתי בתחילת הדברים.

<גדי אגמון: גיל 21 בכל מצב.

<גדי אגמון: גם אם לא עומדים ביעדים.

<מירי פרנקל-שור: בלא עמידה ביעדים דחיית השירות היא עד גיל 21.

<מירי פרנקל-שור: עכשיו יש הצעה להפחתת גיל הפטור לגיל 24.

<מירי פרנקל-שור: זאת אומרת דחיית שירות עד גיל 21 בתקופת הקבע, ויש הבדל מהותי בין תקופת הקבע לבין תקופת ההסתגלות, ואז בעצם יוצא שלוש שנים שיש אולי מישהו מיועד לשירות ביטחון שיחליט שכדאי לו להתגייס.

<מירי פרנקל-שור: זאת אומרת אנחנו מצמצמים - - - אני לא מדברת על ריקון הבריכה ועל כל ההערות שנשמעו, אי אפשר לומר שהתכלית של חוק שירות ביטחון והתיקון שמונח לפתחה של הוועדה זה רק התכלית התעסוקתית.

<מירי פרנקל-שור: התכלית התעסוקתית קיימת, אני לא יודעת אם היא צריכה להיות בתקופת הקבע, ענייננו בסוגיה של שירות ביטחון בצבא ההגנה לישראל, ואני חושבת שלא נכון להפחית את הגיל ל-24, אלא להשאיר אותו ב-26, כשהפטור בחוק שירות הביטחון הוא בגיל 29.

<מירי פרנקל-שור: לדעתי זה איזה שהוא איזון שנצטרך עוד להסביר אותו גם במצב הנוכחי כשיש דחייה עד גיל 21.

איילת שקד: גדי, יש תכניות לצבא להוריד את גיל הפטור לכלל אזרחי מדינת ישראל?

<גדי אגמון: לא.

איילת שקד: זאת אומרת זה עד גיל 29.

<גדי אגמון: אבל, עוד פעם, יש בעיניי, ככל שייקבע, צריכה להיות קוהרנטיות בין תקופת ההסתגלות, שכשמה כן היא, היא אמורה לאפשר הסתגלות של האוכלוסייה, לבין תקופת הקבע.

<גדי אגמון: יש כאן פער בין תקופת ההסתגלות בגיל צעיר יותר לבין תקופת הקבע.

<הילה ארליך: לא, אי אפשר לראות את זה ככה.

<הילה ארליך: מכיוון שבתקופת הקבע ברירת המחדל היא חובת שירות ובתקופת ההסתגלות אין כזה דבר, זה הבדל מהותי.

<הילה ארליך: לכן גם לא נכון להסתכל על זה כהמשך טבעי וישיר של תקופת ההסתגלות ולראות - - -

עפר שלח: ברירת המחדל היא לא חובת שירות, כאשר עומדים ביעדים.

עפר שלח: הסעיף הזה חל רק אם עומדים ביעדים.

עפר שלח: אם לא עומדים ביעדים אין דח"ש מעבר ל-21.

עפר שלח: נגמר.

<הילה ארליך: נכון, אבל הנחת המוצא היא שבתקופת ההסתגלות, גם אם אין עמידה יעדים אין שום חובה.

<הילה ארליך: ובתקופת הקובע, אם אין עמידה ביעדים, ובתקופת הקבע - - -

עפר שלח: זה, הילה, המשך השנה האחרונה של תקופת ההסתגלות.

עפר שלח: זה מה שקורה.

<הילה ארליך: כשסנקציה בצדה.

עפר שלח: הבנו את הטיעון.

מרדכי יוגב: אני אומר עוד דבר, עפר, ברשותך וברשות יושבת ראש הוועדה.

מרדכי יוגב: נדמה לי ששלוש השנים הללו, שבאות לפנינו, עם המאמצים של משרד הכלכלה ועם הדברים האחרים, זה יהיה בגדר חבר מביא חבר ואח מביא אח.

מרדכי יוגב: רוצה לומר, מי שייכנס לנושא התעסוקתי ויראה כי טוב - - -

<גדי אגמון: התעסוקה?

מרדכי יוגב: כל הזמן הנושא הביטחוני הוא ראשון לנגד עיניי והוא היעד והוא התכלית, אבל נדמה לי שהתמריץ כבר יהיה בתוך החברה והוא יילך הלאה ויתמרץ, ואני לא חושש ממנו.

מרדכי יוגב: אני רואה יותר לנכון את הצורך לתת יותר את הצ'אנס להתגייס, והצ'אנס להתגייס או היכולת הזאת, איך אומרים?

מרדכי יוגב: תמריץ חיובי יחול מיכולת של בריכה מעט יותר גדולה, כדי שהניסוי לא ייכשל, כדי שהניסוי יותר יצליח.

מרדכי יוגב: כך נראה לי.

איילת שקד: אתה רוצה להצביע על ההסתייגות?

עפר שלח: אני מבקש להצביע.

איילת שקד: נצביע על ההסתייגות.

איילת שקד: במקום 'הגיעו לגיל 26', יביאו 'הגיעו לגיל 24'.

<רועי קונפינו: היושבת ראש, את רוצה שמשרד האוצר יתייחס, משרד הכלכלה?

איילת שקד: אתה רוצה?

איילת שקד: אני יודעת מה עמדתכם.

עמר בר-לב: לא, בואו נתקדם.

איילת שקד: מי בעד ההסתייגות?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: ההסתייגות נפלה.

איילת שקד: הצבעה בעד ההסתייגות - מיעוט ההסתייגות נדחתה.

איילת שקד: סעיף 26כג.

איילת שקד: סעיף 26כג אומר, עכשיו התחלנו לדבר עליו, אם עמדו ביעדי הגיוס יש דחיית שירות עד גיל 26.

איילת שקד: לעוד מישהו יש משהו לומר בעניין?

איילת שקד: טוב.

איילת שקד: אני רוצה לדבר עכשיו על נושא המתמידים.

איילת שקד: לפני שאנחנו מגיעים לאי עמידה ביעדים, על נושא המתמידים.

איילת שקד: יש לך הסתייגות, חבר הכנסת בר-לב, נכון?

עמר בר-לב: כן.

עמר בר-לב: על כז את מדברת?

איילת שקד: כן, כז.

עפר שלח: אני מבקש לעסוק קודם ב-כד.

איילת שקד: טוב, סעיף 26כד זה סעיף שמדבר על אי עמידה ביעדים.

איילת שקד: לא הושג יעד שנתי שעליו החליטה הממשלה בשנת גיוס מסוימת, שהתחילה ביולי 2016, יפקע תוקפו של סעיף 26כג מאותה שנה ואילך, למעט על מי שניתן לו צו דחיית שירות לפי סעיף 26כג, לפי אותה שנת גיוס.

איילת שקד: זאת אומרת שאם לא עמדו ביעדים, מתי שהוא, בין אמצע 2017, חלה חובת גיוס, אבל הפוקד, הווה אומר שר הביטחון, לא יכול לשלוח צווים ולא יכול להשתמש בסמכותו לפחות חצי שנה.

עמר בר-לב: לי יש הסתייגות.

עמר בר-לב: אני מבין בחשיבותה של התקופה הזאת של שישה חודשים, בעיקר שזה היה רעיון שלי מהתחלה ואני מסכים עם עצמי, אבל מעבר לזה - - -

עפר שלח: 'יש לי ויכוח'.

עמר בר-לב: מעבר לזה, בצורה שזה מנוסח כאן, אנחנו גורמים לשני דברים.

עמר בר-לב: אחד, אנחנו מנטרלים את סמכותו של שר הביטחון לקבל איזה שהיא החלטה והתוצאה תהיה שאותם חרדים הם לא יהיו תחת שום התניה ושום חוק.

עמר בר-לב: מצד אחד הם לא קיבלו דחיית שירות, מצד שני הם חייבים בשירות, מצד שלישי אין את העניין של תורתם אמונתם בשום צורה ולכן אני חושב שכן צריך לתת כאן ניסוח אחר, שכן מאפשר לשר הביטחון, בשישה חודשים האלה להאריך את דחיית השירות.

עמר בר-לב: הניסוח שאני מציע, זה 'לא הושג יעד שנתי שעליו החליטה הממשלה בשנת גיוס מסוימת, רשאי שר הביטחון לדחות את שירותו של מיודע לשירות ביטחון שמלאו לו 21 עד ל-1 בינואר של השנה לאחריה'.

עמר בר-לב: זאת כל השישה חודשים האלה מסתיימים ב-1 בינואר, חייבים לתת לשר הביטחון להמשיך ולתת דחיית שירות למי שהוא מחליט לנכון בתקופה הזו.

עמר בר-לב: אני לא חושב שזה נכון שבתקופה הזאת לאף אחד במדינת ישראל לא תהיה שום סמכות לקבוע משהו עם החרדים.

<מירי פרנקל-שור: עמדתנו, כעמדת חבר הכנסת בר-לב.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו סוברים שלא נכון במצב של אי עמידה ביעדים להשאיר קבוצה שלמה של אוכלוסייה ללא שום מעמד.

<מירי פרנקל-שור: נכון היה מבחינתנו להמשיך בהסדר של דחיית שירות לפרק זמן מסוים ובסופו של דבר אם יפוג תוקפו של ההסדר יגייס הפוקד את אותה אוכלוסייה בהתאם להוראות חוק שירות ביטחון.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו חושבים שהמצב עלול להביא גם, מהנוסח הזה, לפרשנות שגם מי שירצה להתגייס, הפוקד לא יוכל לגייס אותו.

<מירי פרנקל-שור: זאת אומרת יש אמירה בחקיקה שמקפיאה את סמכותו של שר הביטחון כלפי אוכלוסייה מסוימת, ואני חושבת שאפשר להגיע לאותה תוצאה בדרך אחרת.

<מירי פרנקל-שור: שר הביטחון ימשיך לתת דחיית שירות לפרק זמן מסוים, עד לסוף אותה שנה שבה הוחלט שלא עמדו ביעדי גיוס, וסמכותו של הפוקד לגבי אותה אוכלוסייה ממשיכה להיות.

<הילה ארליך: והשנה לאחריה?

<מירי פרנקל-שור: השאלה מה יהיה.

<מירי פרנקל-שור: או שימשיכו לחול הוראות החוק, או שיחול חוק שירות ביטחון.

<מירי פרנקל-שור: זה מאוד clear כאן.

איילת שקד: אני לא מבינה.

איילת שקד: מי שבאותה תקופה רוצה להתגייס מרצונו?

<מירי פרנקל-שור: לא יודע, שאלה.

<מירי פרנקל-שור: אם סמכותו מוקפאת - - -

<גדי אגמון: כן, זה מה שרציתי לשאול.

<גדי אגמון: אם אני רוצה להתגייס.

<הילה ארליך: או מי שלא עומד בתנאים.

<גדי אגמון: לא, מי שלא עומד בתנאים אז הוא לא עומד בתנאי הבסיס, אין בעיה.

<גדי אגמון: זה ברור הרי שאם הוא לא עומד בתנאי הבסיס, אז - - -

עפר שלח: הוא לא מלש"ב.

<גדי אגמון: בדיוק.

<גדי אגמון: הוא לא זכאי לדחייה.

<מירי פרנקל-שור: רק צריך לכתוב את הדברים.

<מירי פרנקל-שור: אם היינו הולכים במנגנון של דחייה, אז נכון, הוא לא זכאי לדחייה ונורא ברור לנו מה המצב המשפטי.

<מירי פרנקל-שור: ברגע שאנחנו מקפיאים את המצב, את סמכותו של שר הביטחון, מתחילות להתעורר השאלות.

<מירי פרנקל-שור: לכן היות שחשוב שבסיטואציה הזאת יהיה ברור - - -

<גדי אגמון: כל עוד עמד בתנאים וכל עוד - - -

<מירי פרנקל-שור: לא, יהיה ברור לאורך כל הדרך שכן הפוקד יכול להיות - - -

<גדי אגמון: פרט למי שרוצה.

<גדי אגמון: כל עוד עמד בתנאים ופרט למי שרוצה.

<עדי אברהם: זה לסייג את שתי האוכלוסיות של (ג), מה שכתוב ב-(ג)(1) ו-(2).

<מירי פרנקל-שור: לא, אני אומרת מעבר לזה.

<מירי פרנקל-שור: אפשר להגיע לאותו מצב, כאשר שר הביטחון ממשיך לתת דחיית שירות עד ה-31 בדצמבר של אותה שנה ואז אנחנו לא פוגעים בסמכותו של שר הביטחון ומאוד ברור לנו מה המצב המשפטי.

<מירי פרנקל-שור: לא עמד המיועד לשירות ביטחון בתנאים, יחולו הוראות סעיף 13.

<מירי פרנקל-שור: רצה להתגייס, הפוקד יכול לקרוא לו והוא יכול להתגייס לשירות אזרחי.

<מירי פרנקל-שור: המצב המשפטי מאוד מאוד ברור.

<מירי פרנקל-שור: ברגע שאנחנו מקפיאים את סמכותו של שר הביטחון לגבי אותה אוכלוסייה מתעוררות השאלות ולדעתי לאותה תוצאה אפשר להגיע בדרך אחרת.

עפר שלח: צריך לזכור שאנחנו מדברים על אותה שנת גיוס, כך שלצורך העניין המשמעות של חצי השנה הזאת היא משמעות טכנית בלבד, זה דבר שצה"ל עושה עם מלש"בים באלפים מדי שנה, מעביר אותם, דוחה להם שירות, בגלל יחידות שהם בחרו בהן, מסיבות אחרות וכן הלאה.

עפר שלח: לכן אין שום בעיה עם סמכותו של שר הביטחון להעניק דחיית שירות בתוך זה.

עפר שלח: מה שהסעיף הזה עושה זה מבהיר חד משמעית, בתנאים המיוחדים של החוק הזה בואו נזכור על מה אנחנו מדברים, שהיה ולא עמדו ביעדים עד 30 ביוני של שנה מסוימת, החל מ-30 ביוני 2016, חלה חובת גיוס בגיל 21 ב-1 ביולי שאחרי.

עפר שלח: זה לא במנותק מההקשרים, גם המשפטיים וגם האחרים של החוק הזה, שהוא חוק שהלחץ עליו יהיה לחץ לא קטן, ואנחנו שומעים גם את ההצהרות מסביב ואת הדבר הזה צריך לעגן בצורה הברורה ביותר, שלא משאירה מקום לשיקול דעת ושאומרת את מה שאנחנו מתכוונים להגיד – לא הגיעו ליעדים, ב-1 ביולי תחול חובת שירות, חובת הגיוס.

עפר שלח: ואין שום בעיה במסגרת אותה שנה, וגם בתוספת שנתנו פה נציגי צה"ל לגבי סעיף 20, לגבי יכולתו של צה"ל לגייס אותם מתי הוא רוצה, על פי הקצב שלו וכן הלאה.

עפר שלח: זו לא בעיה אמיתית.

איילת שקד: אבל מה צריך להוסיף כדי שהוא יוכל כן לקרוא למי שהוא רוצה?

<גדי אגמון: הצענו נוסח ליועצת המשפטית.

<הילה ארליך: לא, זה לא אותו סעיף.

<הילה ארליך: למעט את סעיפים (1) ו-(2).

<עדי אברהם: ב-26כג נמנה בעצם את שתי האוכלוסיות, גם אלה שלא עמדו בתנאי דחיית השירות וגם מי שמבקש שלא לחדש את דחיית השירות.

<עדי אברהם: לפחות את שתי האוכלוסיות האלה צריך למעט מהאוכלוסייה שבעניינה הפוקד לא מחיל את סמכותו.

<הילה ארליך: זו המשמעות.

<גדי אגמון: למעט (ג)(1) ו-(2).

<הילה ארליך: זה בעצם מאפשר להשאיר את הפסקת סמכותו של שר הביטחון לדחות, ועדיין למעט את האוכלוסיות שאין סיבה ל - - -

עמר בר-לב: על איזה סעיף אתם מדברים?

<גדי אגמון: העמוד השני, 26כג(ג)(1) ו-(2).

<גדי אגמון: זו בדיוק אותה אוכלוסייה שדיברנו עליה.

<מירי פרנקל-שור: יש מצב שמיועד לשירות ביטחון יכול לקבל את - - - לא, בעצם אנחנו לא צריכים את זה.

<מירי פרנקל-שור: מכיוון שברגע שלא עומדים ביעדים, החל מאי עמידה ביעדים, אין צורך בתנאי דחיית שירות, אז הוא לא צריך לעמוד בשום תנאים.

<מירי פרנקל-שור: זאת אומרת אותה אוכלוסייה לא חייבת להיות בישיבה, אז אין בכלל שאלה של עמידה בתנאים.

<עדי אברהם: וגם כשאין עמידה ביעדים מקפיאים את סמכות הפוקד.

<מירי פרנקל-שור: מקפיאים את סמכות הפוקד, אבל אותו מיועד לשירות ביטחון כבר לא צריך לעמוד בשום תנאי, מכיוון שהוא לא צריך לשבת בישיבה.

<עדי אברהם: אבל הכוונה היא שלגבי שתי האוכלוסיות האחרות הוא כן יוכל להפעיל את סמכותו.

<מירי פרנקל-שור: איזו סמכות?

<מירי פרנקל-שור: לא.

<הילה ארליך: גיוסו המיידי.

<גדי אגמון: גיוסו.

<גדי אגמון: הוא לא עומד בתנאים.

<מירי פרנקל-שור: לעניין מי שבחר להתגייס, בסדר, אבל הוא לא - - -

איילת שקד: אבל זאת הבעיה, שעד עכשיו תלמידי ישיבות שקיבלו דח"ש היו צריכים לעמוד בתנאים מסוימים.

איילת שקד: מהרגע הזה בגלל שבעצם החוק לא חל הם לא צריכים לעמוד יותר בשום תנאים, הם יכולים לנפוש בקריביים.

איילת שקד: הבנתם?

עפר שלח: אני מציע לא לייצר על זה דרמה.

עפר שלח: זה נכון לגבי כל מגויס לצה"ל.

איילת שקד: מגויס לפני גיל 18.

עפר שלח: זה נכון לגביי.

עפר שלח: כל מגויס, נקרא לו בתאריך שנוח לצה"ל ונובע מתנאי גיוסו, ופה אנחנו אומרים שהדבר הזה יחול בחצי השני של שנת הגיוס, בעוד התוספת שלכם של סעיף 20 מאפשרת לרווח את זה לרשותכם, אל מול המטרה של עיגון חובת הגיוס בחוק הזה.

<גדי אגמון: אני לא רוצה לחכות חצי שנה למי שרוצה להתגייס מיד.

<גדי אגמון: זה מה שאני אומר.

<מירי פרנקל-שור: אם הוא רוצה להתגייס, אז אין טעם להקפיא את סמכות - - -

<גדי אגמון: אל תקפיא לי את כל ה - - - יש חרדים שמתגייסים לצה"ל גם בלי חובת גיוס.

עפר שלח: אבל חלה חובת גיוס.

עפר שלח: אתה בעולם הישן.

עפר שלח: ב-1 ביולי חלה חובת גיוס.

<גדי אגמון: בעוד שלושה חודשים תכננתי גיוס של 120 חבר'ה, תן לי לגייס אותם.

<גדי אגמון: אל תקפיא לי את היכולת הזאת, הוא רוצה, אני רוצה.

<עדי אברהם: אלה שתי האוכלוסיות שפשוט צריך לנתק.

<עדי אברהם: כל חוק שירות הביטחון חל, רק את הסמכות לתת דח"ש לגיל 26 בשל עמידה ביעדים, זה הדבר היחיד שפוקע.

איילת שקד: זה לא נכון.

איילת שקד: הוא לא יכול לקרוא להם לשירות.

<הילה ארליך: בחצי השנה הזאת הוא לא יכול לקרוא להם.

<הילה ארליך: אנחנו מדברים על חצי השנה הזאת.

<עדי אברהם: - - - אנחנו רוצים שזה לא יחול לגבי שתי האוכלוסיות - - -

<הילה ארליך: לגבי כאלה שממילא ויתרו על הדח"ש.

<הילה ארליך: אנחנו מדברים על אותה אוכלוסייה שממילא לא ביקשה בכלל להאריך את הדח"ש.

<עדי אברהם: או מי שלא עומד בתנאי דחיית השירות.

<הילה ארליך: אז היא בכלל לא נופלת בתוך האוכלוסייה הזאת שרוצה דח"ש, אבל נותנים את החצי שנה הנוספת.

<הילה ארליך: אז אנחנו רוצים אותם בתוך החצי שנה הזאת, כן לאפשר לנו לגייס.

<הילה ארליך: זה משאיר את הנוסח כפי שהוא, זה לא אמור להפריע.

<עדי אברהם: אפשר להקפיא את סמכות הפוקד לגבי כל היתר.

<הילה ארליך: להקפיא את סמכות שר הביטחון לדחות.

עפר שלח: מה ההצעה שלכם לניסוח?

עפר שלח: עדי?

<מירי פרנקל-שור: לא, עדי, זה הולך ככה, לאותו גיל, 21, הוא לא צריך לעמוד בתנאים, אבל אם בגיל 21 כן עמדו ביעדים באופן עקרוני הוא יכול לקבל את דחיית השירות שלו עד גיל - - -

<עדי אברהם: לא מטריד אותי אם הייתה עמידה ביעדים.

<מירי פרנקל-שור: לא, תקשיבי לי.

<מירי פרנקל-שור: עד גיל 26.

<מירי פרנקל-שור: אבל את צריכה את הסמכות לגביו, כי אם הוא כבר לא ממשיך לעמוד בתנאים אז את יכולה להפעיל לו את הסמכות.

<מירי פרנקל-שור: המתווה שעפר שלח מציע, שלאותה קבוצת גיל, של גיל 21, תוקפא הסמכות לגייסו לצה"ל.

עפר שלח: מירי, יש לזה פתרון.

עפר שלח: הפתרון שהם מציעים, שבסוף יהיה כתוב 'למעט על מי שחל עליו סעיף 26כג(ג)(1) ו-(2)'.

<מירי פרנקל-שור: הם צריכים להיכנס לגיל, מכיוון שמה שהחוק הזה קובע, שבאותה שנה, שמיועד לשירות ביטחון מלאו לו 21, נבחנת השאלה האם הושגו היעדים.

<מירי פרנקל-שור: אם הושגו היעדים וכל עוד שהוא עומד בתנאים, הוא מקבל דחיית שירות עד גיל 26.

<מירי פרנקל-שור: לגבי האוכלוסייה הזו אי אפשר להקפיא את המצב, כיוון שאם הוא לא עומד בתנאים את כן יכולה לגייס אותו.

<עדי אברהם: אבל אנחנו מדברים על הסעיף של אי עמידה ביעדים.

<מירי פרנקל-שור: את צודקת, אבל תקשיבי למה שאני מסבירה.

<מירי פרנקל-שור: צריך לחלק את זה לשניים.

<מירי פרנקל-שור: השאלה, אם אני מבינה נכון את המתווה, מתכוון חבר הכנסת שלח שההוראה הזאת תחול רק לגבי גיל 21.

<עדי אברהם: איזה הוראה?

<מירי פרנקל-שור: ההוראה של הקפאת סמכותו של שר הביטחון.

<עדי אברהם: ההוראה פה לא ברורה.

<עדי אברהם: זה מה שאנחנו אומרים.

עפר שלח: למה?

עפר שלח: היא ברורה מאוד.

<עדי אברהם: כי להגיד שהפוקד לא יפעיל את סמכותו עד לשנה שלאחריה, לא ברור על איזה אוכלוסייה זה חל וצריך להבהיר שזה חל רק על אותה אוכלוסייה שהחזיקה באמת בדח"ש.

<מירי פרנקל-שור: לא, היא חלה, לפי מה שמציעים, רק על האוכלוסייה שמלאו לה 21 באותה שנה ש - --

<עדי אברהם: אבל זה לא ברור.

<מירי פרנקל-שור: בסדר, אז אנחנו מבררים את זה, ולכן אני אומרת שסמכותו של שר הביטחון מוקפאת - - -

<עדי אברהם: בסדר, אפשר להגדיר את זה חיובית או אפשר להגדיר את זה שלילית.

<עדי אברהם: אפשר או למעט את האוכלוסיות שלא עמדו בתנאי דחיית השירות או ביקשו להתגייס, או להגדיר את זה חיובית.

<עדי אברהם: בסדר, כך או כך זה רק דורש הבהרה.

<עדי אברהם: עם זה אין לי בעיה.

איילת שקד: אוקיי, תיכף ננסה לנסח הבהרה.

מרדכי יוגב: אני מבקש להתייחס למהות של הדברים של הסעיף הזה.

מרדכי יוגב: נדמה לי שכל התהליך של החוק הזה הוא תהליך שאנחנו רוצים בהצלחתו.

מרדכי יוגב: עד מקום שדעתי עמדה ובימים האחרונים משמעות הדבר שבעוד שלוש וחצי שנים, או איפה שישימו את זה, באותה שנת גיוס שלאחר - - -

איילת שקד: זה יכול להיות גם עוד 50 שנה, אם הם עומדים ביעדים.

מרדכי יוגב: אם עומדים ביעדים, כן, אבל הכוונה היא שאם לא עומדים ביעדים.

מרדכי יוגב: אם עומדים ביעדים, סבבה לכולנו ואין מכשול בשום דבר ואני בעד.

מרדכי יוגב: אבל אם לא, יש פה איזה שהיא נקודת תורפה כבדה, להערכתי, ביישום החוק אל מול המטרה שלו, של גיוסם של מה יותר צעירים מהציבור החרדי, כי אנחנו באים לאותה נקודת תורפה, שמחד אתה רוצה שתיכפה בחוק, ומאידך, כאשר היא תגיע לשם, לא נמצאים פה הנציגים החרדים ואני מצר על כך, היא תביא את האנשים למחשבה שמנסים לכוף על דתם ועל דעתם וכל המנגינות ששמענו היום בכלי התקשורת.

מרדכי יוגב: ולא הרבה שמעתי, כי הייתי עסוק.

מרדכי יוגב: זה להערכתי לא יביא לתכלית החוק.

מרדכי יוגב: ומכיוון שאנחנו רוצים בהצלחת החוק, אני הייתי מחפש פה עוד חצי משפט או משפט של איזה שהוא ונטיל.

מרדכי יוגב: יש לי הצעה, שלמשל שהחוק יעלה לבחינה לוועדת השרים המיוחדת לעניין, או שהחוק יעלה לבחינה לוועדת הכנסת הנוגעת לעניין, או שתיהן ביחד, כדי שיהיה שם עוד איזה שהוא ונטיל שאיתו אפשר יהיה להמשיך לנוע.

עמר בר-לב: מוטי, מה שאנחנו אומרים כאן, שבעצם אנחנו לא סומכים על שר הביטחון ולכן אנחנו לא רוצים בחצי השנה הזאת לתת לו - - -

מרדכי יוגב: לא.

עמר בר-לב: לא, לא מה שאתה אומר.

עמר בר-לב: לכן אני לא חושב שצריך ועדה אחרת וועדת שרים.

עמר בר-לב: בחצי השנה הזאת יהיה שר ביטחון, עֹפר, אולי אתה תהיה שר הביטחון, לך תדע, יהיה שר ביטחון במדינת ישראל - - -

עפר שלח: אם זה יופיע בסעיף בחוק אני אשקול.

עפר שלח: ..

מרדכי יוגב: אם זו תכנית כבקשתך, אז אני - - -

עמר בר-לב: גם אתה, מוטי, תהיו שניכם.

עמר בר-לב: אני חושב שעל זה אנחנו מדברים, האם נותנים את הסמכות הזאת או בעצם משאירים את הסמכות הזאת לשר הביטחון לעוד שישה חודשים, או שאנחנו לא סומכים עליו ואנחנו רוצים לחשק אותו.

עמר בר-לב: אני חושב שבעניין הזה אנחנו יכולים לסמוך עליו.

עפר שלח: אני חושב שאתה טועה בפרשנות הזאת.

עפר שלח: זה לא שאני לוקח לשר הביטחון את הסמכות.

עפר שלח: אני אומר שאני לוקח ממנו סמכות אחת שהיא סמכות מיוחדת והסמכות הזו שהיא סמכות שלא חלה על שום אדם אחר במדינת ישראל.

עמר בר-לב: חוץ מעל החרדים, הרבה מאוד שנים, ולצערנו אנחנו חיים ככה.

עפר שלח: ההיסטוריה של שרי הביטחון, אני הרי לא תולה את זה בשר הביטחון הנוכחי, אתה יודע שאנחנו מצויים במצב כזה מאז אוגוסט 2012, כמעט שנתיים אנחנו מצויים במצב הזה ושר הביטחון לא הפעיל את הסמכות לגייס וכבר העיר - - -

איילת שקד: הוא לא הפעיל כי אנחנו בתהליך של חקיקה.

עפר שלח: כבר הודיע בג"צ בעניין שסמכותו של שר הביטחון כבר מוטלת בעיניו בספק בגלל העיכוב הזה.

עפר שלח: לאור המצב הזה אני חושב שהחוק צריך להיות מאוד בהיר.

עפר שלח: אני הסכמתי ודעתי כדעתך בעניין מתן תקופת הסתגלות שבעיניי היא טכנית במהותה, הן לציבור החרדי והן לצה"ל.

עפר שלח: גם צה"ל, אם תחול חובת הגיוס הזה, מדובר בגיוס כמות גדולה של אנשים, צה"ל יצטרך להיערך לדבר הזה, זה מצדיק משני הצדדים של המטבע הזו את חצי השנה הזו.

עפר שלח: לא יכול להיות מצב, אנחנו באים אל חקיקת החוק הזה במצב שאליו הגענו, עם כמות ההנחות שצוינו פה, בצדק, על ידי משרד המשפטים, שאנחנו נותנים בסיטואציה הזאת, ולא נקבע בסופו חובת גיוס שהיא בהירה ואוטומטית.

עפר שלח: כמובן יכולה הכנסת - - -

עמר בר-לב: יש כאן חובת גיוס בהירה ואוטומטית, ב-1 בינואר 2018.

עפר שלח: היא לא בהירה ואוטומטית.

איילת שקד: לא, עפר, היא כן, ב-1 בינואר 2018.

עמר בר-לב: היא בהירה, ואחרי זה אני אתן הסתייגות, שהיא תהיה עוד יותר בהירה.

עפר שלח: היא הכי בהירה ואוטומטית על פי הסעיף הזה בניסוחו ואני כמובן אצביע בעדו.

מרדכי יוגב: לא הבנתם את ההערה שלי, שלא הייתה טכנית לעניין התאריכים.

מרדכי יוגב: התאריכים הם רלוונטיים או לא רלוונטיים ליכולת של צה"ל לגייס את כל הכמות בחצי שנה או בשנה, זה עניין טכני באמת ומה שצה"ל יגיד, בכלל הייתי הולך למקום שבו צה"ל יציב יעדים ובהם לפי דעתי זה יצליח יותר, לפי מה שמתאים לו והוא יכול, והלוואי.

מרדכי יוגב: אני דיברתי על כך שכאשר אתה הולך למקום הבהיר והאוטומטי, אז אני חושב שצריך להיות פה גם חכם להצלחת החוק ולא רק צודק, ואני מכיר בצדק של ההבנה שלך את הדברים, למקרה ההוא, שהוא מקרה בדיד, כי אני מקווה שיצליחו לעמוד ביעדים, שהכול יהיה טוב, אבל בשביל שלא יחושו ששם אתה מעביר אותם על דתם ודעתם וכל מהות החוק תרד אולי לטמיון, ואני לא מדבר רק בגלל שאני חושש או פוחד, אלא בגלל שאני רוצה בהצלחת החוק, אז אני חושב שצריך שם עוד ונטיל קטן שיכול להיות שהוא עושה את החוק יותר גמיש, גם בנקודה הזאת, ופה זה גם לפי רוח הדברים שאמרה עורכת דין לירון, איך אנחנו יוצר מצב של הצלחת הדברים.

מרדכי יוגב: בואו נעלה אותם לבחינה.

מרדכי יוגב: אתם יודעים מה?

מרדכי יוגב: במקביל, בנוסף, בלי קשר, בואו נגדיר, איילת, שאז, בנוסף לתנאים שפה, אנחנו אומרים שהחוק יעלה גם בבחינה לוועדת השרים וועדת הכנסת, בלי שאנחנו מורידים שום דבר פה מהסעיף.

מרדכי יוגב: במקביל.

עפר שלח: לעשות חוק ללא חוק.

מרדכי יוגב: במקביל.

מרדכי יוגב: כדי לייצר את המציאות שעל ידה, במקרה ההוא הבדיד שלא עומדים, הוא לא זה שכרגע מרסק את יישומו של החוק.

מרדכי יוגב: ואני אומר את זה כי אני רוצה בהצלחתו.

איילת שקד: אבל אנחנו עוד לא דנו בסעיף היעדים, למרות שההיגיון היה שהיינו דנים בזה קודם, אבל לא דנו בסעיף היעדים ובסעיף היעדים צריך לקחת בחשבון שאם היעד הוא 3,200 אז 3,190 לא יפיל את החוק.

איילת שקד: איזה שהיא סבירות סבירה, סבירות הגיונית.

מרדכי יוגב: סבירות סבירה זה גם דבר נכון.

מרדכי יוגב: אבל אני רוצה לייצר גם במקביל עוד ונטיל שאז ניתן לבחון אותו.

מרדכי יוגב: אינני יודע מה, תגדירו אותה כאיזה שהיא ועדת חריגים שתהיה מבחינתי הממשלה, שתהיה מבחינתי ועדת השרים שהממשלה יצרה, או שתהיה ועדת הכנסת, לא משנה, איזה שהוא ונטיל שמוגדר שמוריד משהו מהאוטומציה, או שם ליד האוטומציה עוד נקודת בחינה ולא בגללו כבר היום בלילה, לא מחר בבוקר, את מקבלת בעצם לא שיתוף פעולה אלא עלייה על בריקדות ולא עמידה בתכלית שלשמה כולנו מתכנסים ועוסקים פה כל כך הרבה שעות של כן להכניס את הציבור החרדי, ודאי את מי שאיננו לומד, לתוך עולם הצבא ולתוך העולם התעסוקתי.

מרדכי יוגב: אני רואה פה נקודת תורפה שאובחנה רק בימים האחרונים, ואני חושב שהיא שווה.

מרדכי יוגב: אל תורידו מהחוק שום מילה ותוסיפו לה במקביל גם בחינה של ועדת השרים, כדי שיהיה שם איזה שהוא ונטיל שמונע את היכולת להגיד שבעצם 'הרסתם לנו את עולם התורה' בעוד שלוש וחצי שנים.

איילת שקד: אתה רוצה להגיש הסתייגות על זה?

מרדכי יוגב: כן.

רוברט אילטוב: כמובן אני מתנגד לעמדה הזאת, הוועדה הזאת קמה וקיימת והחוק הזה עבר את כל התהליכים הראויים ואם הממשלה תחליט להגיש הסתייגות על נושא כזה או אחר, היא מוזמנת לעשות את זה.

רוברט אילטוב: בטח לא צריך למשוך את החוק בעוד איזה שהוא סיבוב בתוך הממשלה וכמובן העמדה שלי היא מאוד ברורה בנושא הזה, הוועדה היא הסוברנית להחליט על החקיקה הזו.

רוברט אילטוב: תודה.

איילת שקד: בואו נצביע על הסתייגות.

איילת שקד: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת בר-לב?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: ההסתייגות נפלה.

איילת שקד: הצבעה בעד ההסתייגות - מיעוט ההסתייגות נדחתה.

עמר בר-לב: רביזיה.

איילת שקד: אוקיי.

איילת שקד: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת מוטי יוגב?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: הצבעה בעד ההסתייגות - מיעוט ההסתייגות נדחתה.

איילת שקד: אנחנו ממשיכים.

איילת שקד: אתה הגשת רביזיה.

איילת שקד: תיכף נראה.

רוברט אילטוב: אולי תגידי את הזמן, אם כבר אפשר לדחות את זה לאחר כך, אחרת אנחנו ניתקע עוד חצי שעה אחרי.

איילת שקד: טוב, עוד חצי שעה רביזיה.

איילת שקד: סעיף 26כז.

איילת שקד: סעיף 26כז דן במתמידים והיו לנו דיונים בוועדה האם לבטל את הסעיף הזה, מכיוון שעד היום כל הדיונים הרציניים שעשתה ועדת פרי וכל הדיונים הרציניים שעשתה הוועדה שלנו, לא נמצא מנגנון רציני ואמיתי ובר קיימא שיכול לבחור מי הם ה-1,800 מתמידים.

איילת שקד: עד היום חברי הכנסת החרדים היו פה והם גם ביקשו להוריד את זה, כי הם לא רואים תועלת בזה.

<לירון דוד: אפשר להסביר מה הרציונל בהצעת החוק הממשלתית?

איילת שקד: כן.

<לירון דוד: בעניין הזה הרציונל בהצעת החוק הממשלתית, בנוסח שהוגש ועבר בקריאה ראשונה, היה שאחרי הוראת השעה, בשנת 2020, כשגיל הגיוס יהיה 18 ולא תהיה אופציה של שירות אזרחי ובעצם אנחנו משווים את התנאים של החרדים לשאר האוכלוסייה, שכולם מתגייסים, אין לנו בעצם את הביטוי לערך לימוד התורה.

<לירון דוד: אלא ההטבה הזאת, שגם פסק דין התנועה לאיכות השלטון וגם בג"צ רסלר קבעו שהיא אחת מהתכליות של החוק הזה, של עיגון בחקיקה ראשית פטור לצורך לימוד תורני, המחשבה הייתה לייצר איזה שהוא מודל שיוכל להוות איזה שהיא אוטונומיה לביטוי הזה.

<לירון דוד: אני מודעת לזה שהיו גם קשיים בלחשוב על המנגנון עצמו, לכן נתנו את האפשרות לשר הביטחון להתקין תקנות בעניין הזה, שגם ככה ייכנסו לתוקפן רק עוד שנתיים או שלוש, אני לא זוכרת בדיוק את המועדים, אבל יש זמן להתקין תקנות ולחשוב על המודל הזה, במטרה כמובן שזה יהיה בהסכמה עם האוכלוסייה החרדית ואז יהיה אפשר אולי להגיע לאיזה שהיא הסכמה על המנגנון ואפשר לחשוב על מנגנונים של הצטיינות, על מנגנונים של בחירה באיזה שהיא צורה, על אף הקושי בעניין הזה.

<לירון דוד: אנחנו צריכים לזכור גם שצריך להשאיר איזה שהיא סמכות לשר הביטחון לפטור את האנשים האלה לצורך הלימוד התורני.

<לירון דוד: זאת אומרת זה יבוטל לפי הרציונל של הצעת החוק הממשלתית.

<לירון דוד: שוב, אני מזכירה, הכנסת פה פורמת את ההסדר הממשלתי והופכת אותו למשהו אחר, זה יצטרך להיבחן באופן כולל, אי אפשר על כל נושא ונושא לתת עמדה נחרצת, כיוון שאנחנו עדיין לא רואים את המתווה הכללי.

<לירון דוד: אני אשמח לדעת מה עמדת הייעוץ המשפטי לכנסת ולאחר שנראה את כל המודל, אבל זה הרציונל שהיה בהצעת החוק הממשלתית לעניין המתמידים ואני חושבת שצריך לחשוב על זה לפני שמבטלים את הדבר הזה.

<הילה ארליך: אני רק רוצה להוסיף שצריך לתת את הדעת שבאמת לא תהיה סמכות לשר הביטחון לפטור.

<הילה ארליך: בהנחה שלא יהיו את המתמידים ואין עמידה ביעדים, לא תהיה סמכות לשר הביטחון אותם מתמידים אם לא יהיה סעיף כזה.

<לירון דוד: את לומדי התורה.

<הילה ארליך: לא תהיה סמכות לפטור לומדי תורה בכלל, פשוט לא תהיה סמכות כזאת בחוק.

<הילה ארליך: זה עשוי להוות בעיה, כיוון שאנחנו בעד גיוס - - -

<מירי פרנקל-שור: לא תהיה בעיה, כי את תצטרכי לקבוע את אמות המידה.

<הילה ארליך: לא, אני אומרת במקרה של ביטול הסעיף.

<הילה ארליך: במקרה של ביטול סעיף המתמידים יהיה קושי לשר, לא תהיה אופציה לשר הביטחון לפטור בשום דרך, גם אם הוא יכיר בחשיבות לימוד התורה לגבי קבוצה מסוימת הוא לא יוכל.

<מירי פרנקל-שור: כן, אבל בעצם אנחנו חוזרים בדיון הזה לדיון שכבר התקיים בוועדה והיא דרך קביעת המתמידים.

<מירי פרנקל-שור: כלומר על הקושי בקביעת המתמידים דובר רבות.

<מירי פרנקל-שור: רק נקודה אחת, ולא נחזור על טיעונים שנשמעו, יש פה איזה שהיא, מבחינתנו, אמירה שמתן הסמכה בחקיקה של גוף שאנחנו לא יודעים את זהותו, שזה ועד הישיבות בארץ ישראל, שלא ברור לנו מי הגוף, לא ברור לנו מה דרכי הבחירה, הוא אמור, על פי הצעת החוק, לגבש את רשימת תלמידי הישיבות שהם ייהנו מדחיית שירות של שר הביטחון.

<מירי פרנקל-שור: זה בעצם איזה שהוא גוף פרטי, הסמכה בחקיקה של גוף פרטי שאמור לדבר על דחיית שירות, וכמובן הקושי, במידה שאותו גוף לא יקבע את אמות המידה כיצד ניתן לדחות את דחיית השירות, הסמכות עוברת לשר הביטחון, שגם כרגע לא ברור, ונאמר בוועדה, מה יהיו אמות המידה שיגבש שר הביטחון על מנת להפעיל את הסעיף הזה.

איילת שקד: עוד מישהו בנושא המתמידים?

עמר בר-לב: לי יש הסתייגות.

איילת שקד: נמק אותה.

עמר בר-לב: אני חושב שאני מבקש לבטל את סעיף כז.

עמר בר-לב: אני חושב שאם נבטל את סעיף כז נרוויח פעמיים.

עמר בר-לב: פעם אחת, מה המשמעות?

עמר בר-לב: הלוא כל מטרת החוק הזה זה שיותר ויותר חרדים יתגייסו ולכן אנחנו עושים את כל תקופת ההסתגלות.

עמר בר-לב: במידה שהם לא יתגייסו, מה שעניינית אני לא רואה שום בעיה שיהיה להם לעמוד ביעדים, אז כחילוני שנושא בנטל אני רוצה שנחזור לנקודת המוצא ונקודת המוצא זה חוק שירות ביטחון, צה"ל הוא צבא העם וכולם צריכים להתגייס.

עמר בר-לב: להפתעתי גם החרדים מעדיפים את האפשרות הזאת.

עמר בר-לב: למה הם מעדיפים את האפשרות הזאת?

עמר בר-לב: בדיוק בגלל הנושאים שהועלו כאן, הם לא יודעים איך לקבוע את ה-1,800, לא ברור מי זה ועד הישיבות, איך קובעים, מה קובעים, אם זה 1,800, 1,600, 2,000, ולכן במובן הזה אני לא רואה שום טעם בסעיף הזה.

עמר בר-לב: הסעיף הזה רק מסבך.

עמר בר-לב: בתור מי שמייצג, אחד המייצגים, אני לא היחיד, את הנושאים בנטל, אני אומר שאם כל המהלך הזה לא יצליח אז אנחנו נחזור לחוק שירות ביטחון.

עמר בר-לב: וברמה הפרקטית, בין לגייס 20,000 חרדים ב-1 בינואר 2018, או 18,000 חרדים, בינינו לבין עצמנו שני הדברים האלה הם לא יישומיים, הם לא אמיתיים, צה"ל לא יצטרך את כל הכמות הזאת באותו זמן, ייקח לו יותר מחצי שנה להתארגן, ולכן זה דבר לא אמיתי.

עמר בר-לב: לכן, אם זה דבר לא אמיתי, אז אני רוצה, דבר ראשון, לומר את זה, שתיים, לשים את זה על השולחן ואת כל סעיף כז לא צריך בכלל ואני מבקש לבטל אותו.

איילת שקד: עוד משהו רצית להגיד לפני שנצביע על ההסתייגות?

<מירי פרנקל-שור: לא.

איילת שקד: מי בעד ההסתייגות?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: ההסתייגות נפלה.

איילת שקד: הצבעה בעד ההסתייגות - מיעוט ההסתייגות נדחתה.

עמר בר-לב: רביזיה.

רוברט אילטוב: קבענו זמן לרביזיה?

איילת שקד: תיכף.

<מירי פרנקל-שור: אני מבקשת להעלות את הסוגיה, לבקש הבהרה ולשמוע את עמדת משרד המשפטים ועמדת משרד הביטחון לגבי הכשרה תעסוקתית בתקופת הקבע.

<מירי פרנקל-שור: כאשר החוק יתקבל הוא מאפשר בתקופת הקבע לבחור ישיבה שאמור ללמוד 45 שעות בשבוע, ואם הוא נשוי 40 שעות בשבוע, אני מבינה שזו הייתה הכוונה, שהוא יוכל להיות בהכשרה תעסוקתית 15 שעות בשבוע.

<מירי פרנקל-שור: זאת אומרת שמספר שעות הלימוד שהוא אמור ללמוד הן בעצם 30 שעות, כאשר הכשרה תעסוקתית מיועדת זו השכלה או הכשרה שאישר שר הכלכלה וכו', בהתאם להגדרה שקבועה בחוק.

<מירי פרנקל-שור: אני חושבת שההכשרה התעסוקתית חייבת להיות בתקופת ההסתגלות, אולי שם אפשר להצדיק אותה, אבל כהסדר של קבע, ואנחנו מדברים על שוויון ואנחנו כן צריכים לקחת את השוויון ואת כל ההשפעה הרוחבית, המלצתי לוועדה שלא לאפשר הכשרה תעסוקתית בתקופת הקבע לבחורי ישיבות.

<לירון דוד: אז אני שוב אחזור להצעת החוק הממשלתית, שבה בשנת 2020, ככל שאין עמידה ביעדים כולם מתגייסים בגיל 18, אין שירות אזרחי, בעצם לא חלות ההוראות של הכשרה תעסוקתית כי אין לנו תנאי דחיית שירות.

איילת שקד: רגע, מה בשנת 2020?

<לירון דוד: אני אומרת, ככל שיש לנו הוראות מוגבלות בזמן לגבי גיוס בגיל 18 ושירות אזרחי ואין עמידה ביעדים וחלה החובה על כולם, אין לנו צורך בסעיפים האלה של תעסוקה.

<מירי פרנקל-שור: לירון, אי אפשר לומר שבשנת 2020 לא היו תנאים לדחיית שירות.

<מירי פרנקל-שור: זה קונספט שגוי.

<מירי פרנקל-שור: בשנת 2020 ממשיכה להישאל השאלה האם הייתה עמידה ביעדים.

<לירון דוד: לא, ככל שיש עמידה ביעדים זה לא אמור להמשיך לחול, אבל אני אומרת - - -

<הילה ארליך: אבל יש שינויים, ההסדר של השירות האזרחי לא המשיך כרגיל, גם בשירות האזרחי הייתה הוראת שעה, גם גיל 21 הייתה הוראת שעה - - -

<מירי פרנקל-שור: אין ספק שמבחינתנו זה מצטרף, זה עוד נדבך שאנחנו נצטרך לבחון את היישום שמתרקם - - -

<הילה ארליך: נכון, צריך להסתכל על המכלול.

<הילה ארליך: יכול להיות שאותן 15 שעות לא צריכות להיות הקש שישבור את גב הגמל, אבל בהסתכל על התמונה הכוללת, כשאין הוראת שעה וגיל הגיוס ממילא נדחה לגיל 21 גם בתקופת הקבע, שבתקופת הקבע אתמול הוועדה הנכבדה אישרה היתר עבודה פרטית מגיל 22 לכל חרדי דחוי שירות נשוי, זה מצטרף למצב שכבר לא תורתו אמנותו.

<הילה ארליך: אנחנו לא מדברים על תורתו אמנותו, אנחנו מדברים על מצב שבן אדם אמור ללמוד 40 שעות בשבוע, מתוכן 15 שעות הוא עושה הכשרה תעסוקתית - - -

<לירון דוד: זה בכולל.

<לירון דוד: בישיבה 45.

<הילה ארליך: בכולל, בישיבה 45.

<הילה ארליך: מתוכן 15 שעות הוא עושה הכשרה תעסוקתית, אחר הלימודים וההכשרה התעסוקתית הוא גם רשאי לעבוד כאוות נפשו ולהשתכר ולפרנס את משפחתו, ואני חלילה לא מזלזלת בזה, ותורתו אמנותו זה כבר לא מדויק להגיד לגביו.

<הילה ארליך: זה הופך להיות חמש או שש שעות ביום, אחר כך עבודה, באמצע הכשרה.

<הילה ארליך: בראייתנו יש פה איזה שהוא כרסום גם בתורתו אמנותו וגם בהסדר השוויוני ככל שניתן, שהצלחנו להגיע אליו בהצעת החוק הממשלתית.

<הילה ארליך: יש קושי מסוים בזה.

איילת שקד: זה לא הסדר שוויוני, זה הסדר שנועד לתכלית מסוימת.

<הילה ארליך: אני מוקירה ומעריכה את התכלית הכלכלית, אבל החוק הזה נועד בראש ובראשונה לעידוד גיוס ולאנשים שתורתם אמנותם.

<הילה ארליך: אדם שחוץ מ-35 שעות או 30 שעות, או לפעמים 25 שעות בשבוע לומד, כי יש לו עוד 15 שעות לעשות הכשרה תעסוקתית ואחר כך הוא רשאי לעבוד, אז זה כבר לא תורתו אמנותו.

<מירי פרנקל-שור: לכן אמירתי לוועדה היא כזו, אם הוועדה מחליטה לדחות את השירות עד גיל 21 כהסדר של קבע ובהחלט לאפשר את השירות האזרחי, שעדיין אנחנו לא יודעים מה דמותו, בתקופת הקבע, ולאחר שאישרה הוועדה אפשרות לתעסוקה בגיל מסוים למי שנשוי, אני חושבת שצריך לחשוב פעם נוספת על ההכשרה התעסוקתית בתקופת הקבע.

<מירי פרנקל-שור: כן הנושא של השוויון הוא נושא שאפשר לדבר עליו, ולא התעסוקה, כמו שאמרתי, הוא המצפן של הצעת החוק.

<מיכל צוק: אם יותר לי להתייחס, אני חושבת שבנושא של ההכשרה התעסוקתית, ואם אתה חושב אחרת, אני חושבת שככל שהאנשים יעשו הכשרה תעסוקתית, בין אם הם יתגייסו ובין אם הם לא יתגייסו, אז גם אם הם מתגייסים זה יסייע לצבא, כי גם הצבא, כשמגיעים אליו בלי שום הכשרה רלוונטית לשום דבר, הוא מגיע אלינו ומבקש סגירת פערים.

<מיכל צוק: אני לא רואה את ההיגיון ב - - -

איילת שקד: חברים, עוד חצי שעה תהיה הצבעה על הרביזיות.

עפר שלח: למה חצי שעה?

עפר שלח: עברה כבר - - -

איילת שקד: לא עברה.

<קריאה: למה עוד חצי שעה?

<קריאה: חצי שעה מהרגע שהוא ביקש.

איילת שקד: אבל הוא ביקש פעמיים.

רוברט אילטוב: בפעם השנייה הוא ביקש לפני רבע שעה.

בשעה 21: >

איילת שקד: חזרנו, בואו נצביע.

איילת שקד: אנחנו מצביעים על הרביזיה ועל ההסתייגויות.

איילת שקד: הסתייגות מספר אחת של חבר הכנסת בר-לב לשינוי הנוסח של 26כד.

איילת שקד: מי בעד הרביזיה?

איילת שקד: זאת אומרת מי בעד לפתוח מחדש את הדיון בהסתייגות?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: הרביזיה נפלה.

איילת שקד: הצבעה בעד הרביזיה - מיעוט הרביזיה נדחתה.

איילת שקד: רביזיה שנייה, של סעיף המתמידים.

איילת שקד: מי בעד לפתוח את הרביזיה?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: הרביזיה נפלה.

איילת שקד: הצבעה בעד הרביזיה - מיעוט הרביזיה נדחתה.

איילת שקד: אנחנו מצביעים על כל הסעיף.

מרדכי יוגב: רגע, אז אני מבקש להגיש רביזיה להסתייגות שלי, שלא התקבלה, על 26כד.

רוברט אילטוב: אתה רציני?

רוברט אילטוב: איפה היית לפני חצי שעה?

מרדכי יוגב: אני רוצה להגיש רביזיה על 26כד, על ההסתייגות שלי שלא התקבלה, בעניין שכן יהיה ונטיל שלא יפגע בתכלית החוק, במצב שאני מקווה שלא יקרה, שלא עומדים ביעדים, שבמקביל לכך שחלה חובת התגייסות על כל המגזר, אז יעלה החוק מחדש לממשלת ישראל.

מרדכי יוגב: אני כבר לא אומר לוועדת השרים, לא אומר לוועדת הכנסת, יעלה החוק לדיון מחדש בממשלת ישראל.

איילת שקד: טוב, עוד חצי שעה נדון ברביזיה.

איילת שקד: אנחנו חוזרים ומצביעים על הרביזיה של חבר הכנסת מוטי יוגב.

רוברט אילטוב: הוא יכול להסיר אותה.

מרדכי יוגב: אני רוצה לומר, ראשית צריך קצת רביזיות שלאנשים יהיה זמן ללכת לקנות קפה בחוץ.

מרדכי יוגב: שתיים, אני באמת חושב שצריך לנקוט פה בנקודה חכמה, וגם אם יש צדק, או עפר חושב שהוא צודק, כדי שהחוק יצליח.

איילת שקד: מי בעד הרביזיה של חבר הכנסת מוטי יוגב?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: הרביזיה נפלה.

איילת שקד: הצבעה בעד הרביזיה - מיעוט הרביזיה נדחתה.

סימן ה': הצבעה בעד סימן ה', סעיפים כא עד כז - רוב הסעיף נתקבל.

מרדכי יוגב: אני מבקש רביזיה על כל הסעיף.

איילת שקד: בסדר, זה יהיה במועד אחר.

איילת שקד: היום הולכים לישון.

איילת שקד: לילה טוב.