ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 228, 2014-02-18 13:30

מירי רגב: שלום לכולם, צהריים טובים.

מירי רגב: אנחנו חוזרים ודנים בהצעת חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (הוראת שעה), התשע"ד-2014, מ/841.

מירי רגב: אנחנו ממשיכים לדון בהסתייגויות ובהתייחסויות של הגורמים השונים לחוק באופן כללי.

מירי רגב: משבוע הבא נתחיל לדון בפרטי החוק.

מירי רגב: נעדכן אתכם מראש על איזה סעיפים נדבר כדי שלגביהם תוכלו להתייחס.

מירי רגב: נמצא איתנו כאן ראש אגף התקציבים, סגנו ערן, בינת שוורץ, הצוות של הוועדה, חברי כנסת.

מירי רגב: כפי שהבטחתי בדיון שעבר, ראשון הדוברים הוא חבר הכנסת נחמן שי, לאחריו דב חנין, איציק שמולי שכרגע נמצא פה, יפעת קריב שכרגע נמצאת פה, הארגונים החברתיים שהיו פה בדיון שעבר, ושרגא בירן.

מירי רגב: אלה האנשים שאמורים להתייחס בהתייחסות כוללת.

מירי רגב: ראש אגף התקציבים, אמיר, יתייחס לכלל ההתייחסויות לקראת הסוף.

מירי רגב: אנחנו פותחים את הדיון מחדש.

מירי רגב: חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.

נחמן שי: הנקודה העיקרית - העליתי אותה גם אתמול בזמן שראש אגף התקציבים דיבר - שמציקה לי היא הדרך, השיטה שבה בחרה הממשלה ללכת.

נחמן שי: מה בעצם קורה לנו פה?

נחמן שי: זאת בעיה כללית, אבל היא כרגע מתורגמת לתחום הבנייה.

נחמן שי: מאחר שלא מצליחים להתמודד עם המערכת הקיימת של אישורי בנייה לסוגיה שנמשכת יותר מידי זמן -- אתמול אמרת 5 ו-10 שנים בנושאים מסוימים - -

איציק שמולי: וגם יותר.

נחמן שי: פתאום ממציאים משהו חדש.

נחמן שי: אני בקדנציות שלי בכנסת עברתי פעם אחת רפורמה במינהל מקרקעי ישראל שלא יצא ממנה שום דבר, אחר כך המציאו את הוד"לים, עכשיו את הותמ"לים.

נחמן שי: אני לא רוצה לעשות צחוק מהאנשים שיושבים פה מולי.

נחמן שי: אני מאמין מאוד שהם רוצים לפתור את בעיית הדיור במדינת ישראל שנמצאת בראש דאגת כולנו.

נחמן שי: יש לכם כלים, תפעילו אותם או תבטלו אותם.

נחמן שי: תחליטו איך אתם הולכים.

נחמן שי: להגיד: מצטערים, כל מה שיש לנו עכשיו זה לא טוב, נלך למשהו חדש – - אתם גם משאירים את הישן במקומו, כי המינהל לא מתבטל, הוד"לים לא מתבטלים.

נחמן שי: אני חושש מאוד – אני בטוח שאתם אנשים מלאי רצון טוב ויכולות - שגם זה לא יצליח.

נחמן שי: כנראה שיש דברים בסיסים במערכת הזאת שמונעים את ההצלחה ובהם צריך לטפל.

נחמן שי: לא יעבוד שנמציא עוד פעם גוף חדש ונחשוב שהחדש ידחה את הישן, כי הישן ממשיך להתקיים.

נחמן שי: המערכות הקודמות לא היו גרועות כל כך, היה בהן איזה שהוא קושי מסוים בניהול שלהן.

נחמן שי: היה בהן את מה שאנחנו מצפים שיהיה בתחום כל כך רגיש כמו תכנון ובנייה, איזו שהיא מערכת של איזונים ובלמים ששומרת על האינטרסים השונים, ששומרת על כל ההיבטים שקשורים בבנייה, בין תכנון פרוע להגנה מלאה על הסביבה וכו'.

נחמן שי: זה היה, זה קיים.

נחמן שי: יכול להיות שזה מכביד, אבל זה חיוני.

נחמן שי: פתאום נכנס לכאן שחקן חדש שרוצה לזרוק את הקודם.

נחמן שי: זה לא יצליח.

נחמן שי: אני לא רוצה להיות נביא זעם.

נחמן שי: אנחנו נמצא את עצמנו בעוד שנה שנתיים באותו מקום.

נחמן שי: היה ניסיון.

נחמן שי: חבל עליו.

נחמן שי: בינתיים המערכות הקודמות באופן טבעי לא תוכלנה לתפקד.

נחמן שי: צריך להשקיע מחשבה מחדש בדרך שבה הלכתם.

נחמן שי: אתם רוצים לקדם את נושא הדיור.

נחמן שי: אני חושש שלא תצליחו.

נחמן שי: גם כאן זה ייקח זמן, הרבה זמן.

נחמן שי: אולי עדיף לחזור למערכות הישנות, לייעל אותן, לשפר אותן.

נחמן שי: על זה הכנסת התאחדה בכל הזדמנות שהיא התבקשה, גם ברפורמה במינהל מקרקעי ישראל, גם בוד"לים, בכל ההיבטים השליליים שהיו בהם.

נחמן שי: עכשיו עוד קיצור דרך אחד.

נחמן שי: תחשבו היטב אם זה המסלול ללכת בו.

דב חנין: שר האוצר, שלצערי לא נמצא איתנו היום, ראוי לשתי מילים של מחמאה לפני הביקורת.

דב חנין: המילה הראשונה של המחמאה שמגיעה לו היא על כך שהוא מתייחס לבעיית הדיור.

דב חנין: ראש הממשלה לא התייחס אליה כשהוא הוזמן לכנסת לדיון ב- 40 חתימות.

איציק שמולי: הוא התייחס.

איציק שמולי: הוא אמרה שהאשמה היא על ממשלת קדימה.

איציק שמולי: זה כל מה שהוא מצא לנכון להגיד.

דב חנין: טוב ששר האוצר מזהה שיש בעיה.

דב חנין: לצערי, שר האוצר ממקד את ההתמודדות עם הבעיה בצד ההיצע.

דב חנין: אין לי טענות, הוא חניך של אסכולה אידיאולוגית מוטעית ששולטת בממשלה היום, שמטפלת בבעיות כלכליות דרך צד ההיצע, לא רואה ראייה אינטגרלית של מה, איפה תמונת ההיצע ותמונת הביקושים משתלבת.

דב חנין: אני לא אחנך בשלב מאוחר זה של החיים את שר האוצר.

דב חנין: אני רוצה לומר מילה נוספת של מחמאה לשר האוצר.

דב חנין: אני אומר אותה הפעם ברצינות רבה.

דב חנין: אני חושב שהמהלך של הקמת חברת דיור להשכרה ציבורית ממלכתית הוא מהלך נכון.

דב חנין: אני חושב שזה כיוון נכון, אני מברך עליו.

דב חנין: אני רוצה לנצל את 3 הדקות שלי כדי לסמן 8 בעיות קרדינליות במהלך שהממשלה מקדמת.

דב חנין: הבעיה הראשונה היא ששוק הדיור הוא שוק מפולח.

דב חנין: לא יעזור לחלוטין לייצר דירות יוקרה אם החוסר האמיתי נמצא בפלח אחר של השוק.

דב חנין: כאן אנחנו מגיעים, גברתי היושבת-ראש, לסוגיה של דיור בר-השגה .

דב חנין: אני מברך על דברייך בפתיחת הדיון הזה.

דב חנין: אני מקווה שאכן יהיו בו פתרונות אמיתיים של דיור בר השגה, לא כאילו פתרונות של דיור בר השגה.

מירי רגב: אתה אומר שתכנון ובנייה זה כאילו.

דב חנין: לא.

דב חנין: אני אומר את הדברים בלשוני.

דב חנין: דיור בר-השגה, דיור בהישג יד הוא דיור להשכרה במחירים שאנשים מן היישוב יכולים לשכור את הדירה.

דב חנין: זה מבחינתי דיור בהישג יד.

דב חנין: הבעיה השנייה נוגעת לרובד היותר נמוך בשוק הדיור, וזה הדיור הציבורי.

דב חנין: אני שוב מברך אותך, גברתי יושבת הראש, על דברייך בפתיחת הדיון בעניין הזה.

דב חנין: דיור ציבורי חייב להיות בהקשר הזה.

דב חנין: אמרתי את זה גם לשר האוצר.

דב חנין: אני מקווה שהוא עדיין זוכר את מה שכתוב במצע "יש עתיד".

דב חנין: יש פה שני חברים ממפלגתו שיזכירו לו.

דב חנין: גם במצע "יש עתיד" כתוב "לפחות 5% דיור ציבורי בבנייה של דיור להשכרה".

דב חנין: 5%, לטעמי, זה נמוך מידי.

מירי רגב: כמה אתה מציע?

דב חנין: אני מציע 20%.

מירי רגב: כמה לדיור בר השגה?

דב חנין: לפחות 30% לדיור בהישג יד.

מירי רגב: אתה מציע על הכל 50%.

דב חנין: לא.

מירי רגב: כמה לדיור בר השגה ולדיור ציבורי?

דב חנין: 20% לדיור ציבורי, 30% להשכרה מפוקחת בהישג יד.

דב חנין: אני חושב שבראייה כלכלית, לא רק חברתית, זו התמקדות על הבעיות איפה שהן באמת נמצאות, איפה שהן באמת באמת בוערות.

דב חנין: הבעיה השלישית שקיימת בחוק הזה זה שהותמ"ל עונה על בעיה שאיננה קיימת.

דב חנין: ראינו גם במצגות שלכם, אבל הנתונים האמיתיים אפילו יותר חריפים.

דב חנין: יש בישראל קרקע מתוכננת בשפע, הבעיה היא חסמים שמונעים בנייה.

דב חנין: תטפלו בחסמים שמונעים בנייה, מה שאנחנו קוראים בדיונים אחרים בוועדה הזאת "פתרונות קצה", ותראו כמה דירות אפשר לשחרר לשוק בלי שום ותמ"ל ומסלול דומה לו.

דב חנין: הבעיה הרביעית שקיימת בחוק הזה זה הכאוס התכנוני שאתם מייצרים.

דב חנין: אתם מייצרים פה ריבוי לא נורמלי של מוסדות תכנון ומסלולי תכנון מקבילים.

דב חנין: אני מזכיר לכם שאחרי הול"לים, זיכרונם לברכה, יש לנו היום ועדות מחוזיות, יש לנו וד"לים, יש לנו ות"ל, עכשיו מתווסף הותמ"ל.

דב חנין: הצילו.

דב חנין: זה אתם צריכים להגיד, המתכננים, האנשים שצריכים לפעול בנושא הזה בתחום.

דב חנין: אתם מייצרים אי ודאות קיצונית בתחום הזה.

דב חנין: אי הוודאות הזאת רק תקשה על אנשים שרוצים לבנות בישראל.

דב חנין: הבעיה החמישית - זאת ביקורת מאוד קשה שיש לי אליכם במשרד האוצר כי הרמתם ידיים – היא שבמקום לייצר את המסלול שרציתם - הותמ"ל - באופן ייעודי לטובת אותה חברת דיור להשכרה שאתם מקדמים ואני מברך עליה, פתחתם את המסלול הזה לרמ"י, למשרד השיכון.

דב חנין: יצרתם פה עוד אנרכיה נוספת.

דב חנין: הרסתם את האופי הייחודי של הותמ"ל שהיה אולי סוג מוצדק למהלך הזה.

דב חנין: הבעיה השישית והחמורה שיש בחוק הזה זה שזה מהלך שיגביר את מגמות הפרבור, את ההתפשטות של הערים החוצה במקום הציפוף שלהן.

דב חנין: גברתי מנהלת מינהל התכנון, למהלך הזה יש היבטים נוספים.

דב חנין: זה לא רק קורה בותמ"ל, זה קורה במהלכים נוספים שאני לא ארחיב את הדיבור עליהם כאן.

דב חנין: זה מהלך מאוד מסוכן, שגוי מבחינה תכנונית, שגוי מבחינה כלכלית, שגוי מבחינה תחבורתית ומבחינה חברתית.

דב חנין: הבעיה השביעית שיש בחוק הזה זו העובדה שיצרתם מסלול שבו יש רוב מכריע לנציגי הממשלה.

דב חנין: זה מצב שבעצם גורם לכך שנושאים תכנוניים רציניים מועברים להכרעתו של הדרג הפוליטי.

דב חנין: הדרג הפוליטי הוא הדרג המבצע.

דב חנין: זה מהלך לא נכון, מהלך שגוי.

דב חנין: אתם מחלישים את היכולות של גורמים מקצועיים להשפיע במסגרת הותמ"ל.

דב חנין: אתם מבצעים פה הפרטה דרמטית של הליכי הייעוץ המקצועי כאשר אתם אומרים שאפילו המשרד להגנת הסביבה הוא לא היועץ המקצועי לענייני סביבה.

דב חנין: דברים מרחיקי לכת, שערורייתיים.

דב חנין: אם אתם רוצים לפרק את מדינת ישראל, תודיעו שאתם רוצים לפרק את מדינת ישראל .

דב חנין: כרגע יש מדינה עם משרד להגנת הסביבה.

דב חנין: תנו לו את המקום שלו, תנו לו את המעמד שלו, תנו לו את היכולת להשפיע.

דב חנין: לפחות את זה.

דב חנין: יש פה ייצוג יתר לנציגי ממשלה וייצוג לא פרופורציונלי למשרדי הממשלה הרלוונטיים.

דב חנין: דיברתי על סביבה, אני יכול לדבר גם על המשרדים החברתיים.

דב חנין: זאת בעיה מאוד גדולה.

דב חנין: המהלך הזה שלכם הוא מהלך אנטי דמוקרטי.

דב חנין: אתם מקצצים ופוגעים קשות ביכולות של הציבור להתנגד.

דב חנין: אל תספרו לי על התנגדויות בפני חוקרים.

דב חנין: מי מאיתנו שמכיר את המערכת הזאת יודע מה ההבדל בין להשמיע התנגדויות בפני חוקרים לעומת להשמיע התנגדויות לפני המוסד התכנוני הרלוונטי.

דב חנין: אני מנחם אתכם וגם את עצמי.

דב חנין: לא אלמן ישראל.

דב חנין: הציבור בישראל הפסיק מזמן להיות פראייר.

דב חנין: אם לא תתנו לאנשים להתנגד, תשתיקו אותם באמצעות הערוצים עוקפי התכנון של הותמ"לים, אתם תראו את הציבור הזה ברחובות, אתם תראו את הציבור הזה הולך להליכים משפטיים.

דב חנין: כל הקיצורים שאתם עושים בתהליכי התכנון יחזרו אליכם בבומרנג, כי אנשים בישראל לא יהיו מוכנים לוותר על זכויותיהם.

דב חנין: הם ילכו לבתי משפט אם לא יהיו להם ערוצים תכנוניים.

<עומר כהן: אנחנו נפגשנו עם ראש אגף התקציבים והצוות.

<עומר כהן: אנחנו רואים שאתם מפרסמים את זה ואנחנו שמחים.

<עומר כהן: חשוב להגיד שכל מה שנאמר על ידי הארגונים החברתיים ועל ידי הארגונים הסביבתיים לא הוטמע בתכנית.

<עומר כהן: שמענו אתמול את שר האוצר שאומר שהחוק הזה אגרסיבי כי צריכים לנקוט בצעדים אגרסיביים כלפי הבעיה של מצוקת הדיור.

<עומר כהן: אנחנו מסכימים.

<עומר כהן: יש פה באמת מצוקה מאוד מאוד חריפה.

<עומר כהן: צריך לנקוט בצעדים אגרסיביים, השאלה נגד מי נוקטים את הצעדים האגרסיביים .

<עומר כהן: הצעדים האגרסיביים שננקטים בחוק הזה, כמו שאנחנו רואים את זה, הם מול הציבור, לא מול שוק הדיור האכזרי המשתולל שמולו לדעתנו צריך לנקוט את אותם צעדים.

<עומר כהן: למה אני מתכוון?

<עומר כהן: אני לא אחזור על מה שחברי מהחברה להגנת הטבע אמר אתמול.

<עומר כהן: החוק הזה הוא בעיקר אגרסיבי כלפי הציבור.

<עומר כהן: הוא אגרסיבי בזה שהוא מתכנן את המתחמים האלה על הגב של הציבור בלי לשתף אותו ולערב אותו, על ידי זה שלוקחים מהציבור את הריאות הירוקות והשטחים הפתוחים שלו, על ידי זה שמרחיקים את הציבור ממרכזי הערים, ממרכזי תעסוקה, ממסחר, משירותי ציבור.

<עומר כהן: איך צריכים להיות אגרסיביים כלפי שוק הדיור?

<עומר כהן: כמו שהוועדה עשתה באומץ מסוים ועדיין הייתה לנו ביקורת - -

מירי רגב: אני מודה לך.

מירי רגב: קשה לך מאוד לתת מחמאה לאיש ימין שעושה דברים חברתיים.

מירי רגב: גם ימניים עושים דברים חברתיים.

מירי רגב: אני מאוד מודה לך על המאמץ ועל המחמאה.

<עומר כהן: אני בפירוש אמרתי.

<עומר כהן: בחוק הוד"לים הייתה פעם ראשונה הוזלה של המחיר.

<עומר כהן: אנחנו חושבים שבלי הוזלה של המחיר, ולא רק כמו שמוצע דרך אגב בתיקון 102 - - אני מסכים עם חבר הכנסת דב חנין.

<עומר כהן: לדעתנו, בתכנית כזאת ממשלתית שמושקעים הרבה מאוד משאבים אין סיבה שלא יהיו לפחות 50% מהדירות דיור בר השגה ודיור ציבורי.

<עומר כהן: בפחות מזה לא עשינו שום דבר.

<עומר כהן: אנחנו חושבים שזה צריך להיות בחוק, זה לא יכול להיות רק בתקנות של רמ"י, כמו ששר האוצר הדגיש אתמול.

מירי רגב: אל תדאג, זה לא יהיה בתקנות, כפי שאמרתי בתחילת הדיונים והתכוונתי לזה.

מירי רגב: גם בחוק הזה יהיה דיור ציבורי ודיור בר השגה לטווח ארוך.

מירי רגב: אם לא, לא יהיה חוק.

<עומר כהן: חשוב לנו להדגיש מה זה דיור בר השגה.

<עומר כהן: דיור בר השגה זה כמו מה שאמרתי.

<עומר כהן: המתכונת שהוצגה לתיקון 102 זה לא דיור בר השגה.

<עומר כהן: אנחנו מתעקשים שזה יהיה דיור מוזל.

<עומר כהן: הוא לא דיור מוזל של איזו שהיא קביעה שרירותית של אחוז מסוים, אלא - -

מירי רגב: מן הסתם תהיה חלק מהדיונים.

<עומר כהן: חשוב לנו להגיד את זה.

<עומר כהן: אם לא נראה את כל הדברים האלה - -

מירי רגב: אתה מרמז לבג"ץ, זה בסדר.

דב חנין: הוא מנסה לשכנע את חברי הכנסת, את יושבת הראש.

מירי רגב: חברי הכנסת יכולים להשתכנע.

מירי רגב: בסוף יש קוא5ליציה.

מירי רגב: היא המצביעה.

<עומר כהן: אנחנו נילחם נגדו - -

איציק שמולי: אחרי דבריו המלומדים של דב קשה להוסיף, אבל אני רוצה להתחבר לסוף הדברים שלו ולהתמקד בעיקר.

איציק שמולי: אתמול ראיתי ידיעה שמדברת על חוסר האמון של הציבור במהלכים שמקדמת הממשלה בכל מה שקשור להורדת יוקר המחייה והדיור.

איציק שמולי: מעל 87% מהציבור לא מאמין שהמהלכים הנוכחיים יביאו איזו שהיא בשורה.

איציק שמולי: אני חושב שאת החוק הזה אי אפשר לנתק מהביקורת הזאת.

איציק שמולי: נאמר כאן קודם שהפער בין האמירות של שר האוצר – זה בדומה לנושאים אחרים כמו השוויון בנטל - לבין המעשים הוא כל כך גדול שאתה עומד לפעמים ושואל את עצמך אם מדובר באותה מדינה ואם באותם מהלכים שרוצים לקדם שר האוצר מאמין שיש בשורה.

איציק שמולי: עלו כאן ביקורות מסוגים שונים.

איציק שמולי: קודם כל, ביקורת שהעלה נחמן שי שדיבר על המערכת הקיימת, ביקורת שמופיעה בדוחות מבקר המדינה השונים על הצורך לחזק את מערכת התכנון הקיימת.

איציק שמולי: לא רק שלא הולכים כאן

איציק שמולי: בדרך הזאת ומביעים חוסר אמון מוחלט במערכות התכנון של מדינת ישראל, יוצרים מסלול מקוצר.

איציק שמולי: בהשוואה לאמירות הגדולות מהמחאה שהנה הסופר טנקר הולך להוריד את מחירי הדיור - -

דב חנין: הסופר טנקר ההוא ירד.

איציק שמולי: לא סופר טנקר, לא נעליים ואפילו לא עפיפון.

איציק שמולי: המחירים מאז רק עלו.

איציק שמולי: בסופו של דבר צריך להחליט.

איציק שמולי: אם באים ואומרים שיש ליקויים ויש פגמים במערכת התכנון הקיימת ושזה הכשל העיקרי, אז צריך לתקן את הדבר הזה.

איציק שמולי: בזה שאנחנו כל פעם מגיעים לכנסת ויוצרים מסלול של וד"ל, מסלול של ותמ"ל, כשמי יודע מה יהיה המסלול הבא, אני חושב שאנחנו נוקטים במדיניות של טמינת הראש בחול.

איציק שמולי: הייתה ביקורת מסוג נוסף, שגם לגביה, גברתי מנהלת התכנון, אני אשמח לשמוע את העמדה שלך.

איציק שמולי: אני שומע את הקולות שהולכים וגוברים בעניין הזה, אבל לא שמעתי אמירה ציבורית שלכם בדבר העניין שהמלאי התכנוני במדינת ישראל הוא מלאי מספק.

איציק שמולי: רק לפני יומיים היה כנס של עמותת האדריכלים.

איציק שמולי: גם שם האמירה הזאת שבה ועלתה.

איציק שמולי: דובר על מלאי של 250, 300 אלף יחידות דיור שכבר נמצאות בצנרת.

איציק שמולי: אני לא עומד מאחורי המספרים כי הם לא המספרים שלי, אבל אני רוצה לדעת מה עמדתך המקצועית.

איציק שמולי: מה שעומד בפני מימוש של אותן דירות מתוכננות אלה חסמים שאותם מעמידה הממשלה.

איציק שמולי: פה חסר מחלף, פה חסר בית חולים, פה חסר בית ספר.

מירי רגב: ולכן יש עכשיו את מסגרת הגג.

מירי רגב: אני חושבת שזה דווקא רעיון מאוד יפה שהביא האוצר.

איציק שמולי: נכון, אני מסכים.

איציק שמולי: הנקודה האחרונה שלא זרה לך, גברתי היושבת ראש, היא בעניין דיור בר השגה.

איציק שמולי: בואו לא נעשה הנחות לעצמנו ולא נעבוד על עצמנו.

איציק שמולי: דיור בר השגה חייב להתייחס ליכולת קנייה, בעלות או שכירות של האדם.

איציק שמולי: כל זמן שאין התייחסות בחקיקה לדבר הזה כל מה שעובר ליד, בערך, דירות קטנות וכו' זה לא דיור בר השגה.

איציק שמולי: האם חסר היום שוק שכירות מפותח במדינת ישראל?

איציק שמולי: כן.

איציק שמולי: האם המהלך הזה הוא מהלך ראוי?

איציק שמולי: כן.

איציק שמולי: האם אנחנו יכולים להסתכל על עצמנו בראי ולהגיד שיש פה פתרונות של דיור בר השגה, שיש פה פתרונות מספקים של דיור ציבורי?

איציק שמולי: ממש ממש לא.

<שרגא בירן: אני חושב שהחוק הזה הוא חוק נפלא.

<שרגא בירן: הצעת החוק הזאת נפלאה, משום שהיא מאפשרת לשבור את הבירוקרטיה התכנונית.

<שרגא בירן: מדינת ישראל היא אחת המדינות המתוכננות ביותר.

<שרגא בירן: יש עשרות ומאות תמ"אות.

<שרגא בירן: אין פיסת אדמה במדינת ישראל שאיננה מתוכננת עם תכניות מתאר מחוזיות וכן הלאה.

<שרגא בירן: זה שובר את הבירוקרטיה, זה שובר את הריכוזיות וזה מאפשר ללכת קדימה.

<שרגא בירן: יש תיקון אחד שהייתי מציע לשקול בכובד ראש - אני אומר את זה על סמך ניסיון רב שנים - והוא לכלול בהגדרה של המתחמים המועדפים לדיור את כל שכונות העוני של מדינת ישראל, שזה סדר גודל של 185 שכונות שפזורות בארץ הזאת מהדרום.

<שרגא בירן: את, גברתי יושבת הראש, מדברת על כך שלא תתני לחוק הזה לעבור בלי שיהיה כאן הסדר לגבי העוני במדינת ישראל.

<שרגא בירן: אני אומר לך שזה יהיה פשע אם לא, משום שלתכנן שטחים פתוחים לעומת 200 אלף דונם בתוך מרכזי הערים של מדינת ישראל, סדר גודל של 20 אלף דונם בתל אביב, סדר גודל של 30 אלף דונם מתוך 125 אלף דונם בירושלים - -

מירי רגב: שרגא, אתה מדבר על כל המתחמים של שיקום שכונות דאז.

מירי רגב: עליהם אתה מדבר.

<שרגא בירן: אני מדבר על כך שתממשי את צוואתו של מנחם בגין , זכרונו לברכה, שקידם את הנושא הזה של שיקום שכונות.

<שרגא בירן: זה מה שצריך לעשות.

בועז טופורובסקי: שרגא, זה קרקע מדינה?

מירי רגב: בשיקום שכונות אני איתך.

מירי רגב: אני חושבת שזה מאוד חשוב.

מירי רגב: אתה מכיר את תמ"א 38, אתה מכיר את ההתחדשות העירונית שמנכ"ל משרד השיכון הציג לפני שבועיים פה בוועדה.

מירי רגב: הם צריכים לבוא לסט נוסף של - -

<שרגא בירן: גברתי, זה לא זה.

מירי רגב: האם כל שכונות השיקום נמצאות על קרקע פרטית או על קרקע מדינה?

<שרגא בירן: על קרקע פרטית.

מירי רגב: אנחנו מדברים פה על קרקע מדינה.

מירי רגב: אתה לא יכול לקחת - -

<שרגא בירן: הכנסת חוקקה את הרפורמה במינהל.

<שרגא בירן: כתוצאה מהרפורמה הזאת במינהל היא העניקה ל-750 אלף משפחות שגרות בשכונות העוני של מדינת ישראל את הקניין הקרקעי שעדיין לא נרשם.

<שרגא בירן: מדובר בקניין של כל הבנייה הרוויה במדינת ישראל.

<שרגא בירן: הצעד הבא היה צריך להיות פתרון בעיית התכנון.

<שרגא בירן: אנשים לא מאמינים במערכת התכנונית.

<שרגא בירן: לתכנן היום 2 בתים מתוך 100 בשכונה כזאת או אחרת לוקח 10,15, ו-20 שנה, לא 5 שנים.

<שרגא בירן: בשנת 1995 התחלנו תכנון מסוים שאושר ל-4500 יחידות דיור.

<שרגא בירן: קבענו תכנית שאושרה כחוק דיור בהישג יד בהיקף של 20%.

<שרגא בירן: הרפורמה במקרקעי מדינת ישראל שהעניקה את הקניין בכל שכונות העוני לתושבים שלה הייתה חסרת ערך, משום שהקרקע מתה והעוני נשאר במקומו.

<שרגא בירן: אפשר לעשות את המהפך הזה של העוני ולהפוך 750 אלף משפחות עניות במדינת ישראל לאנשים אמידים, להוציא אותם מהפערים האיומים ומהעוני ועל ידי כך ליצור מאגר עצום של מאות ואלפי יחידות דיור.

<שרגא בירן: זה ניסיון בין לאומי, זה ניסיון בארץ.

<שרגא בירן: זה קרה בראש העין, זה קרה ברחובות, זה קרה במקומות שונים בארץ הזאת.

<שרגא בירן: החוק הזה איננו מאפשר את זה, כי הוא חל רק על קרקע של המינהל.

<שרגא בירן: הקרקע הזאת עברה לידי המדינה.

<שרגא בירן: כדי לעשות את העניין הזה צריך שזה יחול על יוזמה עירונית של הדיירים עצמם.

<שרגא בירן: אם החברה הזאת לדיור , שהיא בעיני רשות לאומית להתחדשות עירונית ולדיור בהישג יד, תיהפך להיות לגורם שמתכנן בהסכמים עם העיריות ונותן תקווה, הדבר הזה יקרה.

<שרגא בירן: הדיור בהישג יד שאנחנו מדברים עליו הוא דיור שמבוסס על כך שהדייר - זה הסדר שהיה קיים במדינת ישראל על מאות אלפי יחידות דיור - מקבל משכנתא על כל הדירה שלו.

<שרגא בירן: הוא לוקח על עצמו בפועל רק את הוצאות הבנייה.

<שרגא בירן: על דירה קטנה זה סדר גודל של 400, 500 אלף שקל.

<שרגא בירן: הקרקע לפי החוק שקיים במדינת ישראל מוחזקת בנאמנות עבורו, הוא יכול לרכוש אותה במשך השנים.

<שרגא בירן: זה פותר את הבעיה המרכזית, גברתי.

<שרגא בירן: הבעיה המרכזית של דיור בהישג יד זה איך לפתור את הבעיה לאנשים שאין להם את ההון העצמי כדי להיכנס למעגל הדיור .

<שרגא בירן: אם את נותנת בתוך החוק הזה, שזה דבר מאוד חשוב, סטטוס תכנוני מיוחד לדיור בהישג יד לאותם 20%, מחיר הקרקע הופך להיות מחיר הרבה יותר נמוך, משום שלתקופה של 15,20 שנה יש סטטוס.

<שרגא בירן: כמו שיש סטטוס לדיור מוגן או לדיור נופש, כך יהיה סטטוס מיוחד בתכנון.

<שרגא בירן: חשוב מאוד שהתיקון הזה ייכנס, משום שאז השמאי שם את הקרקע הזאת כקרקע מיוחדת, לא כקרקע סחירה.

<שרגא בירן: זה יוצר את האפקט החיובי לגבי המערכת הבנקאית, משום שלא יהיה היצף שישבור את השוק של הדירות שכבר קיימות.

מירי רגב: שרגא, תצטרף לעוד ישיבות שלנו.

מירי רגב: שם תוכל להתייחס לגבי הסעיפים.

<שרגא בירן: מה דעתך על ההצעה שלי?

מירי רגב: אני לא יודעת.

מירי רגב: אני צריכה לשקול אותה, אני צריכה ללמוד אותה.

מירי רגב: אתה הצגת לי אותה באופן פרטי.

<שרגא בירן: יש לך תפישה ידועה כל כך טובה.

מירי רגב: יש לי תפישה ידועה.

מירי רגב: אני בעד שיקום שכונות.

מירי רגב: אני צריכה לקבל התייחסות נוספת למה שאתה אומר ולשמוע אחרים.

מירי רגב: החוק הזה מדבר על קרקע של המדינה, לא על קרקע פרטית, כי חובת המדינה בקרקע של המדינה לדאוג לאותו משבר דיור שקיים בארץ.

<שרגא בירן: אם את יכולה לתפוס כאן שתי ארנבות במכה אחת, גם לפתור את בעיית העוני וגם לפתור את בעיית הדיור - -

תמר זנדברג: תן לי רגע לסייע לך.

תמר זנדברג: אני חושבת שיש לנו כאן בלבול מושגי - מאתמול אנחנו דנים בו - בין הנושא התכנוני, שבכך עסקינן, לבין הנושא הקנייני, למי שייכת הקרקע.

תמר זנדברג: מישהו יודע כאן למי שייכת הקרקע של הבית שהוא גר בו?

תמר זנדברג: האם פרטי?

תמר זנדברג: האם למדינה?

מירי רגב: את התייחסת בשבוע שעבר.

מירי רגב: אם את רוצה להתייחס ישירות לדברים של שרגא, תיפגשי איתו ותלמדי ממנו את העניין.

מירי רגב: אנחנו מתייחסים כרגע לחוק הזה.

תמר זנדברג: אני מדברת על החוק הזה.

מירי רגב: את התייחסת לחוק הזה אתמול.

תמר זנדברג: נכון.

<שמואל מרדכי קסלר: שמעתי את ההצגה של אתמול לגבי הצעת החוק.

<שמואל מרדכי קסלר: אני קצת מפחד לברך שמא לפיד יחזור בו כי מדובר בפתרון לציבור החרדי.

<שמואל מרדכי קסלר: רשמתי מספר שאלות שאני חושב שמאוד חשוב שיענו עליהן.

<שמואל מרדכי קסלר: אני קצת מתחבר לדברים של איציק.

<שמואל מרדכי קסלר: כמה קרקעות יש במלאי שלא משווקות לציבור?

<שמואל מרדכי קסלר: אני יודע שיש ערים שלמות שיש תב"אות מוכנות ומסיבות שלא רוצים ליצור שסע לא משווקים את הכל יחד.

<שמואל מרדכי קסלר: כמה מכרזים ששווקו חזרו למינהל?

<שמואל מרדכי קסלר: היה עכשיו מכרז של 900 דירות בירושלים שחזר למינהל.

<שמואל מרדכי קסלר: יש עוד הרבה מכרזים כאלה.

<שמואל מרדכי קסלר: כמה קרקעות יש בידי קבלנים שעדיין לא בנו עליהם, למרות שיש במשרד השיכון זמנים עד מתי צריך לבצע את הבנייה?

<שמואל מרדכי קסלר: החוק הזה מדבר על התכנון, הוא מדבר על זמן ביצוע של 5 שנים.

<שמואל מרדכי קסלר: הפתרון הוא לעוד 8,9 שנים.

<שמואל מרדכי קסלר: התשובות לשאלות האלו זה פתרון שיכול לעבוד במידי.

<שמואל מרדכי קסלר: יש בעיה במכרזים.

<שמואל מרדכי קסלר: מחירי הפיתוח שהמדינה לוקחת הם פי 10 או יותר, כמובן אם עושים את זה בפיתוח עצמי.

<שמואל מרדכי קסלר: יש הרבה מכרזים, הרבה מטלות.

<שמואל מרדכי קסלר: הזכירו את זה לגבי מחלפים.

<שמואל מרדכי קסלר: ברמות היה מכרז לפתח 5 דונם פארק.

<שמואל מרדכי קסלר: זה חשוב מאוד, אבל זה לא דבר שנוגע לעצם הבנייה.

<שמואל מרדכי קסלר: זה מייקר את הבנייה.

<שמואל מרדכי קסלר: אין בעיה לדבר על כל הדברים האלה של תכנון ועל תיקון 102, אבל אנחנו לא מדברים על כמה זמן לוקח להוציא היתר ממתי שהכינו תכניות.

<שמואל מרדכי קסלר: זה לוקח היום בין שנה לשנה וחצי.

<שמואל מרדכי קסלר: לגבי עלות הבנייה.

<שמואל מרדכי קסלר: ישבנו לאחרונה בכמה מפגשים עם חברות מחוץ לארץ.

<שמואל מרדכי קסלר: הן אמרו שהן יכולות להוזיל את הבנייה עד 40% על ידי ביצוע שלהן.

<שמואל מרדכי קסלר: חברה אחת אמרה שזה תלוי בכמות יחידות הדיור.

<שמואל מרדכי קסלר: הם אמרו שהם צריכים מינימום של 500 יחידות דיור.

<שמואל מרדכי קסלר: אם אפשר לקנות שם את חומרי הגלם זה יכול להוזיל את הביקושים.

<שמואל מרדכי קסלר: צריך לפתוח את הנושא של הייבוא.

<שמואל מרדכי קסלר: לא דיברו בכל הסיפור הזה לגבי זמן הביצוע.

<שמואל מרדכי קסלר: דיברו על זמן ביצוע של 15 חודש במקום 24 חודש.

<שמואל מרדכי קסלר: בכל ההצגה של אתמול דיברו על העלייה של מחירי הדירות.

<שמואל מרדכי קסלר: לא הייתה תשובה למה עלו מחירי הדירות בשנים האחרונות מעבר למחירי הקרקע.

<נעמי מורבייה: אני מבקשת שבמסגרת החוק תופיע במפורש הנחיה שאחוז מסוים מהדירות שנבנות יהיו מתועדות, מיועדות, ייעודיות, כל כינוי שייגזר, לאנשים בעלי מוגבלות, כדי להבטיח שגם אנשים בעלי מוגבלות יוכלו לגור בשכירות במחיר הולם.

<נעמי מורבייה: ההצעה היא שהדירות האלו יהיו בקומות קרקע, מאחר וכך זה פותר את הבעיה של ההנגשה שאחר כך למשרד השיכון, למשרד הבריאות עולה הון תועפות.

<נעמי מורבייה: זה נורא פשוט.

<נעמי מורבייה: או שסוגרים את קומת הקרקע, עושים דירה מפולשת, או פשוט מראש בונים אותה כדירת גן עם פתחים יותר רחבים לפי התקן.

<נעמי מורבייה: רוחב כניסה של 80 סנטימטר בדלת כבר הופך את הדירה ליותר נגישה לנכים.

<דורון יהודה: היינו מקבלים 10% מהמגרשים במקומות מסוימים שיוצאים למכרזים לטובת ציבור הנכים המוגבלים הקשים שצריכים להתאים את הדירה למוגבלות.

<דורון יהודה: הדבר הזה לא מבוצע כיום, הוא נעשה ממש בבודד.

<דורון יהודה: לנושא הזה דאג ראש הממשלה, ביבי, לאחר שיחה שקיימתי איתו.

<דורון יהודה: אכן עשו תיקון כך שהגדירו ש-10% מהמגרשים שיוצאים למכרז יהיו לטובת ציבור הנכים במחירים מיוחדים.

<דורון יהודה: זה מקל על משרד השיכון שנותן את הסיוע כך שהנכה יכול לבנות את הבית, להתאים אותו למגבלות שלו ולהרגיש שהבית ממש מותאם למגבלות.

<דורון יהודה: אני חושב שצריך ללכת על זה.

<דורון יהודה: ישנן הרבה קומות מפולשות, קומות ביניים ששייכות לאדם מסוים שמוכן לתת אותן כדי לסגור אותן כדירה לטובת הנכים.

<דורון יהודה: צריך לאפשר את הדבר הזה.

<דורון יהודה: זה מה שחילקתי לכם בפעם שעברה.

<דורון יהודה: אני חושב שצריך לאפשר את זה בתקנות, כדי שנוכל לסגור דירות כאלו .

<דורון יהודה: סידרתי דירה כזאת ב-50 אלף דולר לנכה.

<דורון יהודה: מדובר בדירה של 130 בתוך העיר.

<דורון יהודה: איך עשיתי?

<דורון יהודה: משרד השיכון שילם את ה-50, אני הלכתי לקבלן שנתן ב-15 אלף דולר את השטח.

<דורון יהודה: סגרנו את הדבר.

<דורון יהודה: עשינו את הדירה ב-50 אלף דולר.

מירי רגב: דורון, שמענו את מה שאתה אומר.

מירי רגב: לגבי עניין המוגבלויות התייחסתי בדיון הראשון.

מירי רגב: אני אתייחס לזה גם אחר כך בהמשך.

<אמיר הלר: כשהוועדה המכובדת העבירה בפעם הקודמת את חוק הוד"לים היא כתבה שם תנאי של 80% קרקע מדינה כתנאי.

<אמיר הלר: בתיקון האחרון שעשיתם הפחתתם את זה ל-40% קרקע מדינה.

<אמיר הלר: הותמ"ל הולך לאותו כיוון.

<אמיר הלר: חבל.

<אמיר הלר: בסוף מדובר ב-500 יחידות דיור כתנאי מינימום.

<אמיר הלר: אני לא רואה נפקות ולא רואה הבדל בין קרקע מדינה לקרקע פרטית לגבי יחידות הדיור שנבנות עליהן.

<אמיר הלר: אני מבין שיש חשש כלשהו של משרד המשפטים לכך שיש כאן איזו שהיא הטבה לגורמים פרטים.

<אמיר הלר: חשוב לציין שמי שמחזיק בקרקע של 500 יחידות דיור הוא לא גורם אחד, בדרך כלל מדובר בהרבה מאוד בעלי קרקעות שונים שמחזיקים בקרקע של 500 יחידות דיור לפחות.

<אמיר הלר: אני לא רואה כל סיבה למה החוק הזה מפלה את בעלי הקרקעות הפרטיים על פני קרקע מדינה.

<אמיר הלר: אני לא רואה את הסיבה למה לא לקדם תכניות שיכולות בסופו של דבר לספק יחידות דיור, לא משנה אם זה קרקע מדינה או קרקע פרטית.

בועז טופורובסקי: אתה בעד שיהיו מכרזי בנייה בינלאומיים?

<אמיר הלר: מה הקשר?

בועז טופורובסקי: כי אולי יהיו גם מוצרים כמו שצריך במדינת ישראל, לא דירות שמתפוררות.

<אמיר הלר: המוצרים הם מוצרי תקן.

בועז טופורובסקי: איזה תקן?

בועז טופורובסקי: תקן לקבל דירה שהתקרה מתפוררת?

בועז טופורובסקי: תקן לקבל דירה שהרצפה הרוסה?

בועז טופורובסקי: יש קשר.

בועז טופורובסקי: אולי צריך לעשות את זה בינלאומי כדי שתהיה תחרות.

מירי רגב: אמיר, עוד משהו חוץ מאשר קרקע פרטית?

<אמיר הלר: לא.

מירי רגב: אתה בעצם מצטרף לדברים של שרגא בירן בעניין קרקע פרטית.

מירי רגב: כרגע החוק הזה מתעסק רק עם קרקע מדינה.

<אמיר הלר: אפשר שזה יהיה תואם לחוק הוד"לים, ש-60% קרקע פרטית ו-40% קרקע מדינה.

<אמיר הלר: .

מירי רגב: אנחנו רוצים שיהיה יותר למדינה.

מירי רגב: אתה רוצה שנביא חוק רק לקרקע פרטית.

<אמיר הלר: החוק כולל את שניהם, הוא לא מפריד.

<ניר אנגרט: בחוק הזה יש מספר מרכיבים.

<ניר אנגרט: לרובם אין לנו הערות, אנחנו חושבים שהם רעיונות מצוינים.

<ניר אנגרט: אנחנו נשמח לטובת עם ישראל שהם באמת יתגשמו.

<ניר אנגרט: העניין שלנו הוא בהקשר של הליך התכנון ומוסד התכנון.

<ניר אנגרט: הרכיב של העניין התכנוני בחוק הוא מאוד מאוד בעייתי.

<ניר אנגרט: אני רוצה להביא פה בפני הוועדה את קולה של המועצה הארצית לתכנון ובנייה שאני חבר בה.

<ניר אנגרט: היא קיימה דיון על הנושא הזה.

<ניר אנגרט: למעט משרד האוצר, משרד המשפטים, יוזמי החוק שהציגו את החוק, בסבב עם רשות מקרקעי ישראל לא היה אף חבר מועצה ארצית שחשב שהתהליך התכנוני הזה ראוי ונכון.

<ניר אנגרט: הדברים נכתבו.

<ניר אנגרט: מנכ"ל משרד הפנים אמר שהוא יעביר את זה לכל הגורמים שעוסקים בנושא של החוק הזה.

<ניר אנגרט: אלא מה?

<ניר אנגרט: להפתעתנו כי רבה, יום לפני או יום אחרי הצעת החוק כבר פורסמה ללא התייחסות לשום דבר ממה שנאמר.

<ניר אנגרט: פה אני מרגיש שיש איזו התייחסות לדברים.

<ניר אנגרט: דרך אגב, לפי חוק תכנון ובנייה נדרשת התייעצות עם המועצה הארצית בהליכי חקיקה.

<ניר אנגרט: מבחינת ההערות שלנו לגבי מוסד התכנון.

<ניר אנגרט: אנחנו חושבים שכדאי ונכון לבקש מראש מנהלת מינהל התכנון להציע פתרונות תכנוניים אחרים במסגרת מערכת התכנון הקיימת שיגיעו לאותה תוצאה.

<ניר אנגרט: כפי שנעשה במקרים אחרים, ניתן להקים ועדת משנה מיוחדת של המועצה הארצית לנושא הזה.

<ניר אנגרט: מה כתוב בהצעת החוק?

<ניר אנגרט: כתוב "כפי שיוצע על ידי מינהל התכנון".

<ניר אנגרט: אני שואל למה שזה לא יהיה דיון במועצה הארצית, ישמעו את כל הדעות.

<ניר אנגרט: במסגרת תיקון תמ"א 35 באו עם מספר מתחמים של להרחיב את המרקמים העירוניים, לבנות מתחמי צבא.

<ניר אנגרט: הכל נהדר.

<ניר אנגרט: הם באו עם רשימה ארוכה.

<ניר אנגרט: אתם יודעים מה קרה בדיון?

<ניר אנגרט: הסתבר שחלק מהמתחמים סובלים מרעש של שדה תעופה, חלק מהמתחמים הם על קרקע מזוהמת, חלק מהמתחמים הצבא בכלל לא רוצה לפנות.

<ניר אנגרט: מכל המתחמים האלה חלק לא מבוטל בוטל, שונה, צומצם וכן הלאה.

<ניר אנגרט: למה לא לעשות את התהליך הזה ולקבל את הלגיטימציה הציבורית שהמועצה הארצית היא זאת שתקבע את המתחמים האלה?

<ניר אנגרט: אנחנו מאוד חוששים מדריסה.

<ניר אנגרט: ההרכב של הוועדה החדשה הזאת הוא לחלוטין לא מאוזן.

<ניר אנגרט: יש פה פוטנציאל לפגיעה בשטחים פתוחים וחשש לפגיעה בנושאים אחרים שהם לא פחות חשובים למדינת ישראל, כמו לדוגמה שטחים שמותרים למחצבות שהם חומרי הגלם שנדרשים לבנייה.

<ניר אנגרט: ברגע שתהיה ועדה דורסנית שתתמחה רק בנושא אחד, יש חשש שאינטרסים אחרים של המדינה שהם לא פחות חשובים יידרסו.

<צביקה מינץ: אנחנו כתבנו מכתב ארוך.

<צביקה מינץ: מכיוון שמדובר פה בהתחלה של דיון, כמו שאמרת, אני אגע בסעיפים - -

מירי רגב: אני רוצה לעדכן אותך.

מירי רגב: עכשיו זאת התייחסות כללית לחוק, בעיקר הוצאת אוויר איך שאנחנו קוראים לזה.

מירי רגב: לאחר מכן אנחנו מתחילים לדון בסעיפי החוק כך שאתה, השלטון המקומי, אמור להתייחס לסעיפי החוק.

מירי רגב: כדאי שהשלטון המקומי יתואם עם משרד הפנים ותבואו לפה רק עם חילוקי הדעות שיש ביניכם.

<צביקה מינץ: אנחנו רואים בחוק הזה פגיעה חמורה בניהול של השלטון המקומי, כיוון שיש פה ועדה חיצונית שעובדת מחוץ לשלטון המקומי ומעמידה את פני היישובים ללא בקרה והתייחסות לתפישת העולם של ראשי השלטון המקומי.

<צביקה מינץ: יש לנו חשש שיש פה פגיעה באיכות התכנון.

<צביקה מינץ: התכנון מאוד מאוד מהיר.

<צביקה מינץ: לשלטון המקומי אין את אותו מעמד שיש לו היום במועצה הארצית.

<צביקה מינץ: היכולת שלו להשפיע על התהליך הזה, על התכנים, על האיכות הולכת ומצטמצמת.

<צביקה מינץ: זאת נקודה שמאוד מפריעה לשלטון המקומי, היא מעמידה את הבעיה הזאת.

<צביקה מינץ: אנחנו רואים פה פגיעה בעצם העובדה שלא מתייחסים לשאר התכניות הארציות אלא רק לתמ"א 35.

<צביקה מינץ: יש פה איזו שהיא פגיעה בכל תהליך התכנון.

<צביקה מינץ: מכיוון שכל התהליך הוא על ידי הותמ"ל, מהרמה של תכנית מתאר עד רמה של היתרי בנייה, אז השלטון המקומי עומד בצד במידה מסוימת.

<צביקה מינץ: אותה ועדה צריכה להעמיד כתבי שיפוי לוועדה המקומית שאם אחר כך בתהליך יהיה צריך לשלם פיצוי יהיה נושא של שיפוי.

<צביקה מינץ: מאוד מאוד חשוב לנו שבתכניות האלו יהיה תמהיל מאוזן שכולל דיור בר השגה וכל הדברים האלה.

<צביקה מינץ: הוועדה הזאת מעמידה מאוד מאוד בבעייתיות את השלטון המקומי.

<צביקה מינץ: יש המון סעיפים שצריכים לתקן בהם את הדברים האלה.

<צביקה מינץ: אנחנו מבקשים לאפשר לתת עררים למועצה הארצית על אותן תכניות שתהיה בהן בעיה.

<בינת שוורץ: נטען פה שיש כלים במערכת התכנון ואין צורך להקים כלי חדש.

<בינת שוורץ: נטען שיש הרבה מאוד תכניות ולא צריך לתכנן יותר אלא לפתור חסמים בלבד.

<בינת שוורץ: נטען שיש כאן פגיעה מהותית בהליכי התכנון, בזכות הציבור, פגיעה בשלטון המקומי ושצפויים תהליכי פרבור.

<בינת שוורץ: אני לא יכולה להסכים עם אף לא אחת מהטענות האלו.

<בינת שוורץ: אני אסביר למה, לפחות מנקודת הראות שלי.

<בינת שוורץ: למערכת התכנון יש כלים.

<בינת שוורץ: אני אפילו רוצה להגיד שהכלים האלה מצוינים.

<בינת שוורץ: הוועדות המחוזיות עובדות נהדר.

<בינת שוורץ: הבעיה איתן שהן כרגע עובדות בהיקפים של פי 3 ממה שהן רגילות וממה שהן עשו בשנים האחרונות.

<בינת שוורץ: הוועדות האלו מצוינות, רק שהן עמוסות.

<בינת שוורץ: המטרה שלנו היא לתכנן הרבה יותר, להוסיף עוד 20 אלף יחידות דיור בתכנון כל שנה.

<בינת שוורץ: כמנהל של המערכת הזאת אני עומדת בפני השאלה האם לקחת את המערכת המצוינת המחוזית שעובדת כבר בהיקפים של פי 3 ממה שהיא רגילה ב-5 השנים האחרונות ולהוסיף עליה עוד, או לפתוח מסלול חדש.

<בינת שוורץ: כמובן שיש יתרונות וחסרונות לכל אחד מהדברים.

<בינת שוורץ: היתרון של להתבסס על המסלול הקיים, כפי שנאמר כאן על ידי חבר הכנסת, הוא בזה שיש מערכת ולא צריך להקים.

<בינת שוורץ: זה היתרון הראשון שהוא מאוד משמעותי.

<בינת שוורץ: ברמה הניהולית החסרונות הם עצומים.

<בינת שוורץ: אני חושבת שברמה הניהולית להעמיד את הוועדות המחוזיות בפני האתגר הזה שעומד בפני הותמ"ל זה לשבש את הפעילות שלהן, לגרום להן שהן יהיו לא אפקטיביות, לגרום להן לא לייצר את מה שהן עושות היום.

<בינת שוורץ: כל אחד מכם שמנהל מערכת כלשהי, ביתית אפילו, יודע שכשהיא עמוסה עד רמה מסוימת חייבים לקבל החלטה אם לפתוח עוד מסלול, לייצר עוד כלי, לקנות עוד שואב אבק, או להעמיס על הקיים ולומר שיותר נוח איתו.

<בינת שוורץ: בסופו של יום הבחירה בכלים הקיימים תאיט אותם, לא תאפשר לנו אפילו לטפל בבעיות הקטנות שקיימות היום בוועדות המחוזיות.

<בינת שוורץ: אנחנו מנסים להתמודד ולשפר את הפעילות שלהן.

<בינת שוורץ: ברמה הניהולית אפשר להחליט שלא עושים את זה.

<בינת שוורץ: אין שום בעיה.

<בינת שוורץ: אפשר להחליט שיש מספיק תכניות בישראל וכל מה שצריך זה לבנות.

<בינת שוורץ: אם מחליטים לתכנן בכמות הזאת, אז הדרך הנכונה ברמה הניהולית והמקצועית היא להקים מסלול חדש.

<בינת שוורץ: עכשיו אנחנו שואלים את עצמנו למה אנחנו צריכים להקים מסלול חדש דווקא ברמה הארצית.

<בינת שוורץ: היו על זה הרבה ביקורות.

<בינת שוורץ: נכון, יש חסרונות להקים מסלול חדש ברמה הארצית, היה אפשר ברמה התיאורטית להקים עוד ועדה מחוזית או עוד 3 ועדות מחוזיות.

<בינת שוורץ: החיסרון העיקרי של המסלול הארצי זה שזה מעצבן את כולם, שזה נתפס כאגרסיבי, שזה לא עובר טוב את דעת הקהל.

<בינת שוורץ: מעבר לזה יש רק יתרונות במסלול הארצי, בעיקר כשמדובר על הוראת שעה.

<בינת שוורץ: המדינה במשבר.

<בינת שוורץ: המדינה מחליטה שהא מעוניינת לטפל במשבר הזה, לנהל אותו, לכן היא קובעת כללים להוראת שעה ל-4 שנים.

<בינת שוורץ: במקרה הזה היתרונות של המערכת הארצית הם קודם כל ראייה ארצית רחבה, הרבה יותר רחבה מראייה של מחוז אחד כזה או אחר, היכולת לפתור חסמים.

<בינת שוורץ: לא יכול שום מחוז, מוכשר ככל שיהיה - כל מי שעובד במשרד ממשלה יודע את זה - לפתור בעיות של תשתית ארצית.

<בינת שוורץ: מי שכן יכול לעשות את זה זו הרמה הארצית.

<בינת שוורץ: הרמה הארצית יכולה לרתום את הרשויות המקומיות ושותפים אחרים לדרך, מה שלמחוז קשה יותר לרתום.

<בינת שוורץ: לרמה הארצית יש מה לתת.

<בינת שוורץ: המטות של משרדי הממשלה עושים רגולציות כלפי רשויות מקומיות ויכולים לתאם איתן, להיות קשובים להן, לרתום את הרשויות המקומיות לתהליך הזה.

<בינת שוורץ: אנחנו רוצים שהרשויות המקומיות יהיו רתומות.

<בינת שוורץ: יש סמכות ויכולת לרמה הארצית לבחון כל תכנית ביחס לשלל התכניות הארציות שיש בארץ.

<בינת שוורץ: למי שלא יודע, אנחנו עתירי תכניות מתאר ארציות.

<בינת שוורץ: לא נכון ולא ראוי שהמחוז יבחן אותן.

<בינת שוורץ: את אותה תכנית ותמ"לית מי שנכון שיבחן מול כל התכנון הארצי זה אותו מוסד תכנון ארצי.

<בינת שוורץ: אנחנו צריכים לזכור שיש לו סמכות לתת הקלות ביחס לאותן תמ"אות, סמכות שנתונה היום גם למועצה הארצית.

<בינת שוורץ: אין לו סמכות לשנות אותן.

<בינת שוורץ: אין כאן הרס של התכנון.

<בינת שוורץ: אם צריך לשנות את תכנית המתאר הארצית חוזרים לממשלה.

<בינת שוורץ: הממשלה היא זאת שאישרה את תכניות המתאר הארציות, לכן היא גם זאת שתשחרר אותן.

<בינת שוורץ: אנחנו מסתכלים על מתן שירות ליעד שהמדינה קבעה אותו.

<בינת שוורץ: אני תופשת את מינהל התכנון כגורם שמצד אחד נותן שירות, וזה חלק מאוד חשוב בתפקיד שלו, ומצד שני מנחה מקצועי, הוא עושה סוג של רגולציה מקצועית.

<בינת שוורץ: הוא לא רק זה או רק זה.

<בינת שוורץ: כאשר אני מסתכלת גם על רמת המקצועיות וגם על רמת השירות, הדבר הנכון לעשות בעת הזאת למדינה, כדי שהיא תוכל לעמוד ביעדים שלה, זה להקים מוסד תכנון חדש, להקים אותו ברמה הארצית ולתת לו את כל הסמכויות האלו.

<בינת שוורץ: החשיבה הייתה שאכן אותו מוסד תכנון ארצי ישב במגדל השן ויתחיל לפרבר את מדינת ישראל לדעת על ידי כך שהוא יקים פרברים מפרברים שונים.

<בינת שוורץ: אין לי שמץ של מושג על בסיס מה טוען את זה מי שטוען את זה.

<בינת שוורץ: מדובר על פרויקטים אורבניים גדולים, שיהיו משולבים בתחבורה ציבורית - -

תמר זנדברג: על שטח פתוח, חדש שהשכונות האלו ייבנו עליו.

תמר זנדברג: זאת הכוונה.

תמר זנדברג: זה לא איזה משהו נסתר.

<בינת שוורץ: העובדה שמדובר בקרקע על שטח פתוח חדש בצמוד לעיר לא הופכת אותו לפרבר.

תמר זנדברג: למה היא הופכת אותו?

<בינת שוורץ: בוא נגדיר מה זה פרבר.

<בינת שוורץ: פרבר זה רחוק מעיר.

<בינת שוורץ: כאן אנחנו מדברים על צמוד לעיר.

<בינת שוורץ: בפרבר מדובר על מרחק ממוקדי תעסוקה, מרחק ממוקדי פעילות.

<בינת שוורץ: כל הדברים האלה יהיו קיימים.

<בינת שוורץ: הם קיימים בכל שטח העיר, לא רק במרכז העיר.

<בינת שוורץ: אי אפשר להגדיר פרבר ברמה מקצועית כמרחק ממרכז העיר.

מירי רגב: את רוצה שכולם יהיו במרכז העיר?

תמר זנדברג: כן, לחזק את מרכזי הערים.

תמר זנדברג: מרכזי העיר מתדלדלים.

תמר זנדברג: בית שאן, טבריה, כרמיאל, אילת, באר שבע, כל הערים האלו משוועות לחיזוק, לא להתפשטות החוצה.

יפעת קריב: תמר, יש הרבה אזורי בנייה שהם לא האזורים האלה.

יפעת קריב: שם צריך לבנות בפרברים, כי שם יש קרקעות שאפשר לבנות עליהן.

יפעת קריב: זה מחזק את היישוב.

יפעת קריב: לא מדובר ביישובים חזקים.

תמר זנדברג: מה מחזק את היישוב בזה?

יפעת קריב: זה מגדיל אותם.

תמר זנדברג: זה פורס אותם עוד יותר.

תמר זנדברג: ערי שינה שהפקקים מהם למרכזי העיר יכריעו את האפשרות שלהן לפרנס את עצמן.

איציק שמולי: תמר, על מה את מתפלאת אם שר האוצר אמר שקרית גת זה סך הכל כמו שכונה דרומית בתל-אביב?

תמר זנדברג: עכשיו לשכונה תהיה עוד שכונה.

איציק שמולי: שומעים פה מה היא תפישה של פרבור.

יפעת קריב: איזה מרכז עיר צריך לחזק בקרית גת?

יפעת קריב: היא חזקה.

<בינת שוורץ: לתפישתי המקצועית השכונות שיתוכננו על פי הקריטריונים המקצועיים שאנחנו מחויבים אליהם לא ייחשבו בשום קריטריון מקצועי כפרברים.

<בינת שוורץ: הם יכללו מוקדי תעסוקה, מסחר, תחבורה ציבורית וקישור לעיר שהם סמוכים אליה.

<בינת שוורץ: ככל שיימצאו קרקעות מינהל שניתן להקים עליהן בהיקפים האלה בתוככי העיר, אדרבא ואדרבא, הם יהיו הראשונים שייכנסו לתהליך.

תמר זנדברג: איך כל מה שאת אומרת קשור לחוק?

תמר זנדברג: אמרתם אתמול שזה מיועד - -אין כאן פיתוח של תחבורה, תעסוקה.

תמר זנדברג: הפער בין מה שאת אומרת לבין מה שמוצע הוא אדיר.

<בינת שוורץ: בגלל שהיה חשוב לנו מאוד שהפרויקטים האלה לא יהיו פרברי שינה הסכמנו בחוק, למרות שאין שום צורך, לכלול בתכניות האלו את כל מה שנדרש, לרבות תעסוקה, מסחר וכל מה שנדרש לעצמאות הכלכלית של הרשות המקומית, כדי לא להסמיך על שולחנה אלפי אנשים, תושבים שצורכים שירות בלי לדאוג לה להכנסות.

<בינת שוורץ: הטענה האחרונה הייתה שיש מספיק תכניות ולא צריך לתכנן.

<בינת שוורץ: זה נכון שיש תכניות מאושרות לא מעטות.

<בינת שוורץ: אין כמעט יחידות דיור ותכניות מאושרות על קרקעות מדינה שלא שווקו.

<בינת שוורץ: מבחינתנו, כשאני מסתכלת על המלאי התכנוני, זה כל התכניות שהסתיימה הפעולה לגביהן במוסדות תכנון ועדיין לא יצאו לשוק.

<בינת שוורץ: זה שהן יצאו לשוק והן מעוקבות - שאל כאן מישהו - גם בזה מטפלים.

<בינת שוורץ: כשאנחנו היום כמדינה מנסים לנהל את המלאי התכנוני שלנו כדי להחליט מתי להוציא יותר קרקעות לשוק ומתי פחות, כדי לנסות לווסת את מחירי הדיור, כדי לתת מענה לסוגים שונים של דיור להשכרה, לדיור ציבורי וכו', אנחנו מסתכלים על המדפים והמדפים ריקים.

תמר זנדברג: זה סתירה למה שהצגת לנו אתמול.

מירי רגב: מישהו לא עשה את תפקידו כראוי.

תמר זנדברג: מה האבחנה בין קרקע מדינה לקרקע פרטית מבחינת פתרון הדיור הסופי למשפחה או לאזרח?

<בינת שוורץ: המדינה מחליטה מתי היא מוציאה את הקרקע לשיווק, לכן היא יכולה לשלוט על התחלות הבנייה.

<בינת שוורץ: על קרקע פרטית אין לך דרך, אלא אם כן את רוצה עכשיו לקבוע בחוק שכל מי ששיש לו קרקע פרטית וזכויות בנייה חייב מחר בבוקר לבנות עליה.

<בינת שוורץ: זה ההבדל העיקרי.

תמר זנדברג: מה החסמים למה שכבר אושר?

<בינת שוורץ: בדיוק לזה אני מתייחסת.

<בינת שוורץ: יש דוחות רבים, חלקם משונים.

<בינת שוורץ: אנחנו בדקנו אותם.

<בינת שוורץ: האמת שם קרובה לחצי.

<בינת שוורץ: כאשר אנחנו מפלחים את התכניות המאושרות ומנסים לראות מה בבעלות המדינה כך שהיא תוכל להחליט מה לעשות איתן ומתי, אנחנו מוצאים שיש משהו כמו 60 אלף יחידות דיור סך הכל.

<בינת שוורץ: 40 אלף מהן אושרו בשנה האחרונה.

<בינת שוורץ: זה כל מה שיש למדינה להציע.

<בינת שוורץ: ברמת התכניות המאושרות מבחינת המדפים אנחנו במדפים ריקים.

<בינת שוורץ: אם המדינה אמורה להתנהל כמו מפעל אז אין לה שום מלאי תפעולי.

<בינת שוורץ: המפעל הזה היה פושט את הרגל, היה מתפרק.

<בינת שוורץ: אנחנו צריכים למלא את זה בקרקעות מדינה.

<בינת שוורץ: החוק מתייחס בעיקר לקרקעות מדינה, כמעט ולא לקרקעות פרטיות.

<בינת שוורץ: חלקו של המלאי התכנוני על קרקעות פרטיות מותנה בתשתיות, כמו מכוני טיהור שפכים וכאלה.

<בינת שוורץ: יש תקציב ועדה מיוחדת בראשות מנכ"ל ראש הממשלה שעוקב אחרי הפרויקטים האלה שמהווים חסמים ליחידות דיור.

<בינת שוורץ: אנחנו מממנים, מתקצבים ומבצעים אותם.

<בינת שוורץ: ישנם פרויקטים שתקועים מסיבות שהמדינה לא יכולה להשפיע עליהן, בין אם זה יזם שמחליט כרגע לא לממש את הקרקע, בין אם זה רשות עירונית שצריכה להחליף תשתיות וכרגע לא יכולה או אין לה מימון מספיק.

<בינת שוורץ: יש דברים שאין לנו ממש שליטה עליהם.

<בינת שוורץ: על מה שיש לנו שליטה אנחנו עושים את המאמצים הכי גדולים שאפשר.

<בינת שוורץ: אם לסכם את העניין שיש תכניות ולא צריך לתכנן, אז יש תכניות אבל צריך לתכנן הרבה מאוד על קרקעות מדינה בעיקר.

<בינת שוורץ: אנחנו רואים בכל המהלך הזה את השלטון המקומי כשותף חיוני.

<בינת שוורץ: אנחנו ניתן לזה ביטוי לאורך כל הדרך, גם בהסכמי הגג וגם בשיתוף בהליכי התכנון ובתיאום איתו.

<רפי אלמליח: אני רוצה לחזק את מה שאמרה בינת.

<רפי אלמליח: נאמרו כאן הרבה שבחים על המנגנון הקיים, על כך שלא צריך להוסיף מנגנון יעיל כזה שיוכל לקדם תכניות בהיקפים גדולים.

<רפי אלמליח: אם נסתכל 10 או 13 שנים לאחור, אז בעשור הקודם הממוצע של היקף יחידות הדיור שאישר המנגנון הזה היה בין 20 ל-25 אלף יחידות דיור לשנה.

<רפי אלמליח: היום החלטת הממשלה מדברת על 85 אלף יחידות דיור.

<רפי אלמליח: ב-3 השנים האחרונות הגברנו את הייצור ועברנו מהיקף של 10 אלפים יחידות דיור בקידום מדינה ל- -25,35 אלף.

<רפי אלמליח: בשנת 2013 הגענו ל-40 - -

מירי רגב: לפי מה שאתה אומר אין משבר דיור.

מירי רגב: אם יש כל כך הרבה שיווקים, בתים ועניינים, במה בכלל אנחנו מתעסקים כולנו?

מירי רגב: בשביל מה לכנס את הוועדה בפגרה?

<רפי אלמליח: המנגנון המהולל הזה לא נתן תפוקות במשך 10 שנים, לכן נוצר מנגנון יעיל יותר שנקרא וד"ל.

<רפי אלמליח: עשינו בו שימוש רב.

<רפי אלמליח: קידמנו שם 30 אלף יחידות דיור בשנה וחצי האחרונות.

<רפי אלמליח: המנגנון הזה משלים את מנגנון הוד"ל שהיה יעיל.

<רפי אלמליח: הוא נותן לנו יתרון לתכניות בהיקפים מאוד גדולים.

<רפי אלמליח: מחוז, לפי הניסיון שלנו, לא יודע להתמודד עם פתרונות תחבורה מחוזיים או חוצי מחוזות.

<רפי אלמליח: חייבים כאן לקדם את זה כדי לבוא ולאשר תכניות בהיקפים האלה שאנחנו מדברים עליהם – 100,150 אלף יחידות.

איציק שמולי: אם אפשר, שמישהו מנציגי הממשלה יתייחס לעניין של דיור בר-השגה.

מירי רגב: אמרתי את עמדתי אתמול.

מירי רגב: שמע את זה אתמול לראשונה השר לפיד.

מירי רגב: משום שהדיון הזה רק מתחיל אנחנו נתייחס גם לזה.

מירי רגב: הם לא עומדים עכשיו עם הגב אל הקיר.

מירי רגב: החוק שבא בא בלי דיור בר השגה.

מירי רגב: החוק שיצא יצא עם דיור בר השגה ודיור ציבורי.

מירי רגב: אנחנו נדון בזה במהלך המושב.

מירי רגב: אני לא אעמיד אותם עם הגב אל הקיר.

<איריס האן: המשרד להגנת הסביבה התנגד בוועדת שרים לחקיקה וגם בממשלה למנגנון המוצע.

<איריס האן: אנחנו פירטנו את הדברים בעל פה ובכתב .

<איריס האן: עמדתנו, לצערנו, לא התקבלה.

<איריס האן: אני רוצה להתחיל דווקא מהצד החיובי.

<איריס האן: אמרנו בממשלה, ואנחנו אומרים את זה בכל הפורומים הממשלתיים שבהם נדון נושא הדיור, שאנחנו רואים את עצמנו מחויבים לנושא העמידה ביעדים הממשלתיים שהוצגו - 86 אלף יחידות דיור.

<איריס האן: אנחנו מנסים לעמוד בכל המקומות שבהם אנחנו יכולים בלוחות הזמנים ולקחת חלק ביעדים האלה.

<איריס האן: אנחנו רואים את עצמנו מחויבים אליהם.

<איריס האן: אנחנו חושבים שהדרך הנכונה להשיג את היעדים האלה, כמו שנאמר כאן בהרחבה על ידי רבים וטובים, היא בתוך תחומי הערים.

<איריס האן: יש עתודות קרקע רבות בתוך הערים.

<איריס האן: אתמול היה שיח על אגף מבצעים או על אגף תקציבים.

<איריס האן: את אגף המבצעים צריך לכוון למקום הזה של התחדשות עירונית בכל הכלים האפשריים.

<איריס האן: אנחנו חושבים שזה אפשרי, כמובן במקומות שמיועדים כבר לבנייה.

<איריס האן: נקודה חשובה מרכזית נוספת שנוגעת למעמד המשרד להגנת הסביבה.

<איריס האן: אחד ההסדרים הבעייתיים לעמדתנו בחוק הוא ההפרטה של הייעוץ הסביבתי.

<איריס האן: היועץ הסביבתי של הוועדה אינו עובד מדינה, מדובר באנשים פרטיים.

<איריס האן: אנחנו סבורים שמאחר ומדובר - -

מירי רגב: יש עודף כסף עכשיו.

<איריס האן: יש עודף כסף.

<איריס האן: הוא לא מגיע אלינו.

<איריס האן: אנחנו סבורים שדווקא בתכניות הגדולות והמורכבות האלו מי שיכול וראוי שיבחן את הבדיקות הסביבתיות הנדרשות הוא המשרד להגנת הסביבה עם היכולת המקצועית שיש לו בתחומים השונים.

מירי רגב: עמדתכם אמנם לא התקבלה בממשלה, אבל הממשלה קיבלה החלטה.

מירי רגב: הבעתם כאן את עמדתכם.

מירי רגב: השר דיבר איתי.

מירי רגב: עמדת הממשלה היא העמדה הקובעת.

מירי רגב: יש לנו חוק שעבר בכנסת.

מירי רגב: מבחינתי החוק הזה הוא הבסיס לדיון של החקיקה.

מירי רגב: אני רוצה לבדוק מדוע היועצים הסביבתיים הם יועצים סביבתיים חיצוניים, כמה משלמים להם, כמה כאלה יהיו, למה לא משתמשים ביועצים של המשרד להגנת הסביבה.

מירי רגב: אנחנו נדון בזה במהלך הישיבות.

<חיה מיכאלי: זכות הציבור לראות את התכניות.

<חיה מיכאלי: בידי הציבור יש רק כלים משפטיים שעולים הון כסף להתנגד או להביע הסתייגויות.

<חיה מיכאלי: במרכזי הערים יש אוכלוסייה שיושבת בדירות.

<חיה מיכאלי: לא משתפים אותה, מתכננים מעל ראשה.

<חיה מיכאלי: אנחנו מבקשים לכלול בחוק שהתכניות המתוכננות ייחשפו לציבור.

מירי רגב: היועצת המשפטית של הוועדה מעירה לי שבחוק התכנון והבנייה זה תוקן.

מירי רגב: הייתם בכל הדיונים הארוכים של חוק התכנון והבנייה כך שאתם בוודאי גם יודעים את השינויים שעשינו שם.

<אמיר לוי: הכנו התייחסות מסודרת לכל הנקודות שעלו אתמול.

<אמיר לוי: רשמנו את כל הנקודות שעלו עכשיו.

<אמיר לוי: חשוב לי לשים את הדברים בקונטקסט עוד פעם.

<אמיר לוי: כשמדברים על שרשרת ערך של ייצור דירה, אז מהרגע שיש החלטה שרוצים במקום מסוים שיהיה מתחם למגורים ועד הרגע שבו דייר עובר לגור בדירה, יש מספר אלמנטים.

<אמיר לוי: בהצעת החוק שמונחת על שולחנכם יש טיפול בשניים בלבד.

<אמיר לוי: יש את איתור המתחמים, כמו שתיארתי, כאשר תיכף אני אגיד צעדים שאנחנו עושים.

<אמיר לוי: יש את נושא התכנון, את נושא הקניין.

<אמיר לוי: נושא הפיתוח לא נדון פה, נושא השיווק לא נדון פה ונושא הפיקוח לא נדון פה.

<אמיר לוי: אנחנו באים לפה רק עם שני דברים מרכזיים מאוד, לא עם שאר הדברים.

<אמיר לוי: זה לא אומר שאנחנו לא פועלים בצורה מאוד מאוד נחושה בשאר הדברים.

<אמיר לוי: אני אמנה כמה דברים מרכזיים שעשינו בחודשים האחרונים, רק כדי שתדעו שהדברים מטופלים.

<אמיר לוי: בואו ניקח את החלק הראשון של איתור מתחמים.

<אמיר לוי: אנחנו בפינוי מחנות צה"ל בהסכמים שנוספים אחד על גבי השני.

<אמיר לוי: עיר הבה"דים תושלם עד סוף השנה הזאת, בסיסים יעברו.

<אמיר לוי: אנחנו מרחיבים את הפינוי מתוך מטרה לפנות את כל בסיסי צה"ל ממרכז הארץ.

מירי רגב: אני רק מקווה ש-5% הולכים לטובת קבלנים מקומיים, כמו שסגרתם עם משרד הביטחון.

<אמיר לוי: היום הייתה לי במקרה ישיבה איתם.

<אמיר לוי: הם אמרו שזה הולך.

<אמיר לוי: דבר שני שאנחנו עובדים עליו הוא תע"ש.

<אמיר לוי: לפני לא הרבה חודשים חתמנו על הסכם, נתנו למעלה ממיליארד שקל על מנת לפנות את תע"ש ממתחם רמת השרון, להפריט את החברה ולפנות את זה.

<אמיר לוי: מדובר בהכפלה של עיר, לא בכמה עשרות או מאות יחידות דיור.

<אמיר לוי: נתנו למעלה ממיליארד שקל למשרד הביטחון שיפנה את תע"ש, שיעביר את תע"ש לנגב.

<אמיר לוי: זה מהלך שייקח כמה שנים, אבל זה מהלך מאוד מאוד משמעותי.

<אמיר לוי: לא מזמן חתמנו על הסכם שדה דב בלב תל-אביב, אותו מקום שיכול להיחשב כפרבר.

<אמיר לוי: זה לא פרבר.

<אמיר לוי: שדה דב כזה יכול להיכנס לותמ"ל.

<אמיר לוי: זה לא פרבר, זה מרכז תל אביב.

<אמיר לוי: חתמנו על הסכם.

<אמיר לוי: גם בו יש הרבה מאוד כסף.

<קריאה: המחירים שם יהיו בשמיים.

<אמיר לוי: דבר חמישי הוא דירות להשכרה.

<אמיר לוי: הקמנו חברה ממשלתית ייעודית שתהיה לדיור להשכרה.

<אמיר לוי: החברה כבר קמה.

<אמיר לוי: מונה לה דירקטוריון.

<אמיר לוי: בקרוב ימונה לה מנכ"ל.

<אמיר לוי: היא תטפל במה שלא קיים בישראל.

<אמיר לוי: אם אנחנו רוצים היום שכירות ארוכת טווח – התייחסתי לזה בדיון קודם - אי אפשר.

<אמיר לוי: אני יכול לחתום על לשכור דירה לשנה.

<אמיר לוי: אני עם ילדים, עם משפחה, עם חינוך.

<אמיר לוי: אחרי שנה אפשר להוציא אותי, אפשר להגיד לי שמעלים את שכר הדירה.

<אמיר לוי: אני לא יכול לתכנן.

<אמיר לוי: כולם רצים לקנות.

<אמיר לוי: הקמנו חברה.

<אמיר לוי: .

<אמיר לוי: פרסמנו כבר 3 מכרזים.

<אמיר לוי: ראיתם את זה.

<אמיר לוי: השר ציין בדיון האחרון - זה לא בדיבורים - לעשות מכרזי שכירות כאלו לראשונה בישראל, עם רשתות ביטחון, עם תימרוצים שיגיעו מיזמים שיזכו בהם.

<אמיר לוי: זה קרה ב-3 חודשים בערך.

<אמיר לוי: אני לא מכיר הרבה מכרזים לא פשוטים שלוקח להם 3 חודשים.

<אמיר לוי: דבר שישי זה הסכמי גג.

<אמיר לוי: רשויות מקומיות נמנעות עד היום מלתת היתרי בנייה.

<אמיר לוי: למה הן נמנעות מלתת היתרי בנייה?

<אמיר לוי: לא כי הם אנשים לא טובים, אלא הם אומרים שאם הם יתנו היתרים אחר כך הם יצטרכו לרוץ להשיג מחלף, כיתות לימוד, מעונות יום ועוד.

<אמיר לוי: ייקח להם שנים, לכן הם לא רוצים להיכנס לזה.

<אמיר לוי: כל דבר כזה מגדיל את בעיית הדיור.

<אמיר לוי: החלטנו – לא עשינו את זה בעבר – לקחת על עצמנו מחויבות, לא חשוב אם זה מול קריית גת שחתמנו, מול מודיעין, מול ראש העין ומול קריית ביאליק.

<אמיר לוי: אנחנו לוקחים על עצמנו מחויבות תקציבית שנביא את המחלף, נביא את הכיתות, נביא את מעונות היום.

<אמיר לוי: אנחנו אומרים לראש העיר בהסכם מחייב, לא בדיבורים, שהאחריות היא עלינו.

<אמיר לוי: אנחנו אומרים לו להתחייב לתת את היתרי הבנייה.

<אמיר לוי: גם זה לא דבר של מה בכך.

<אמיר לוי: דבר שביעי אלה מענקים להיתרי בנייה.

<אמיר לוי: באו והסבירו לנו שגם אם אנחנו נותנים את הסכמי הגג האלה, שזה באמת צעד מרחיק לכת, עדיין יש פער.

<אמיר לוי: אמרו לנו את זה בצורה חצי צינית, חצי לא, שבסופו של דבר הרבה יותר משתלם להביא לרשות מקומית עסק ולא להביא דיירים.

<אמיר לוי: עשינו כלי חדש שנותן תימרוץ.

<אמיר לוי: עשינו מבצע לשנים 2014,2015,2016 יחד עם משרד הפנים שנותן תמריצים לרשויות מקומיות.

<אמיר לוי: מי שיגדיל את כמות היתרי הבנייה יקבל תקציב מהמדינה.

<אמיר לוי: זה גם כן כלי שלא היה.

<אמיר לוי: יש בו סיכון.

<אמיר לוי: אנחנו מבינים את היחס תלות שנוצר כאן, אבל הלכנו לעשות את זה.

<אמיר לוי: גם זה לא מעט כסף.

<אמיר לוי: זה כמה מאות מיליונים.

<אמיר לוי: . דבר שמיני אלה החסמים.

<אמיר לוי: אני תיכף אתייחס לזה כי דיברתם רבות.

<אמיר לוי: הזכרת, חבר הכנסת שמולי, מלאים קיימים שיש בהם חסמים.

<אמיר לוי: נתנו לא מעט פתרונות בחודשים האחרונים.

<אמיר לוי: אני תיכף אתן כמה דוגמאות.

<אמיר לוי: אנחנו נמשיך לתת.

<אמיר לוי: אנחנו לא יושבים ומחכים לזה שהותמ"ל יעבור, אנחנו חייבים להמשיך לטפל.

<אמיר לוי: דבר תשיעי זה שבחוק ההסדרים האחרון ביטלנו את הפטור ממס שבח מתוך הבנה שלא יכולה להיות אפליה ומשקיעים צריכים להיות ממוסים בשוק הנדל"ן כמו שהם ממוסים בשווקים אחרים.

<אמיר לוי: זה בוטל.

<אמיר לוי: אין יותר פטור ממס שבח.

<אמיר לוי: משקיעים משלמים כמו על כל השקעה אחרת.

<אמיר לוי: גם זה יכול לתת את אותותיו.

<אמיר לוי: זה נכנס לתוקף בינואר.

<אמיר לוי: הדבר העשירי הוא החוק הזה.

<אמיר לוי: עכשיו אני רוצה להתייחס אליו.

<אמיר לוי: תיקחו רגע את כל הדברים ותבינו שאנחנו לא באים לכאן עם שני דברים.

<אמיר לוי: בואו ניקח את מכרזי השכירות שפרסמנו.

<אמיר לוי: יש שם 25% לדיור בר השגה.

<אמיר לוי: נקבע במכרזים 25% לדיור בר השגה.

<אמיר לוי: אתם מכירים את זה.

<עומר כהן: בלי התייחסות לאוכלוסיות.

<אמיר לוי: יש את זה במכרז.

<אמיר לוי: תסתכלו על זה.

<אמיר לוי: זה לא נולד סתם.

<אמיר לוי: זה נולד כי שמענו כאן.

<קריאה: מה ההגדרה לדיור בר השגה?

<אמיר לוי: זה נולד כי קיימנו אתכם ישיבות והעליתם את זה.

<אמיר לוי: זה לא נולד סתם.

<קריאה: זה לא בתכנון, זה בסיפוק.

<אמיר לוי: יש שרשרת ייצור לדירה.

<אמיר לוי: כאשר באים לדבר על תכנון לא מדברים על פיתוח.

<אמיר לוי: יכולתם גם להעלות את היתרי הבנייה.

מירי רגב: תראה מה קרה בתכנון ובנייה.

מירי רגב: בחוק האחרון של תכנון ובנייה מדברים גם על דיור בר השגה.

מירי רגב: גם בחוק שלכם ידברו על דיור בר השגה.

<אמיר לוי: היושבת ראש, אני רק אומר שתשימו את הדברים בקונטקסט.

<אמיר לוי: באנו לפה עם שני דברים מאוד מרכזיים.

מירי רגב: אנחנו לא קבלן ביצוע שלכם, של הממשלה.

<אמיר לוי: אני לא אומר שאנחנו לא מטפלים.

איציק שמולי: דיברת על 10 דברים, חלקם באמת מבורכים.

איציק שמולי: כל הכבוד על הסכמי הגג ועל דברים אחרים.

איציק שמולי: בואו לא נתעלם מהעובדה שגם בשנה האחרונה עלו מחירי הדיור ב-8% עם כל הצעדים האלה.

איציק שמולי: השר כל הזמן מדבר על ויתור של הכנסות.

איציק שמולי: על איזה סכומים הוא מדבר?

<אמיר לוי: אני אתייחס גם לזה.

<אמיר לוי: אנחנו לא נמצאים פה בדיון תקציבי.

<אמיר לוי: זה אמור להיות דיון יותר נוח.

<אמיר לוי: למה הוא אמור להיות יותר נוח?

<אמיר לוי: כי אנחנו מאוד מאוד רוצים להוריד את מחירי הדיור.

<אמיר לוי: אנחנו כמשרד האוצר עשינו את זה בכל אחד מהענפים שאתם מכירים, לא חשוב אם זה בתחבורה הציבורית, לא חשוב אם זה בשוק התקשורת בכל ענפיו השונים, בנמלים אתם רואים את זה, בחשמל אתם רואים את זה.

<אמיר לוי: אי אפשר לחשוד בנו שאנחנו לא רוצים תחרות, שאנחנו לא רוצים להוריד מחירים.

איציק שמולי: סעיף הדיור זה גם סעיף הכנסה בתקציב המדינה.

איציק שמולי: בוא לא נגלגל עיניים לשמיים.

<אמיר לוי: אני אתייחס וגם אשתדל לנפץ את המיתוס הזה.

<אמיר לוי: זאת נקודה שעלתה אתמול.

<אמיר לוי: אני מבטיח להתייחס גם לזה.

<אמיר לוי: אנחנו רוצים להוריד את מחירי הדיור.

<אמיר לוי: אני לא רוצה להרחיב על כלי חדש.

<אמיר לוי: זה עלה מכמה חברי כנסת.

<אמיר לוי: גם חבר הכנסת חנין העלה את זה, חבר הכנסת נחמן, חברת הכנסת זנדברג ועוד כמה.

<אמיר לוי: הציגה את זה בינת.

<אמיר לוי: אני רק רוצה לתת איזה דימוי.

<אמיר לוי: תדמיינו מפעל שיש לו מכונה מסוימת.

<אמיר לוי: אני מדבר על הוד"לים אל מול לייצר עכשיו כלי חדש שכאילו לא רואה את התמונה.

<אמיר לוי: תדמיינו מפעל ייצור שעובד טוב הרבה שנים.

<אמיר לוי: המפעל הזה התמלא, אין מה לעשות.

<אמיר לוי: המפעל עכשיו צריך להחליט אם הוא קונה מכונה חדשה כי הביקוש יותר גדול.

<אמיר לוי: הביקוש החדש הוא גם למוצרים יותר מתקדמים.

<אמיר לוי: למה למוצרים יותר מתקדמים?

<אמיר לוי: כי כשתע"ש יתפנה, כשמחנה סירקין יתפנה או כשתל השומר יתפנה, צריך יהיה לדאוג לא רק ליחידות דיור, צריך יהיה להביא מחלף, להביא רכבת קלה.

<אמיר לוי: ועדה מחוזית יכולה לטפל בזה?

<אמיר לוי: בחיים היא לא תטפל בזה.

<אמיר לוי: בחיים ועדה מחוזית לא יכולה לטפל בתשתיות התחבורה שצריכות להגיע לסירקין.

<אמיר לוי: אין איש מקצוע אחד בעולם שיגיד שוועדה מחוזית יודעת לטפל בתשתיות תחבורה שצריכות להגיע למחנה סירקין.

<אמיר לוי: אפשר לבוא ולהגיד שיש כלי, אפשר להגיד שאנחנו מבינים שמדינת ישראל התרחבה, נהייתה צפופה יותר והפתרונות צריכים להיות מורכבים יותר.

<אמיר לוי: בסוף המפעל מבין שהמכונה הקיימת צריכה להמשיך לעבוד, אבל שהגיע זמן גם למכונה נוספת חדשה, מתקדמת שתדע לטפל בקשיים שרק השלטון המרכזי יודע לטפל בהם.

<אמיר לוי: נתתי דוגמה את סירקין.

<אמיר לוי: רק השלטון המרכזי ידע לטפל בזה.

<אמיר לוי: בהיבט הזה תזכרו שהותמ"ל לא גובר על תמ"א 35.

<אמיר לוי: הכלי המרכזי שמסתכל ברמה התכנונית הארצית גובר על הותמ"ל.

<אמיר לוי: יש כאן ראייה כללית.

<אמיר לוי: יש לנו כלי אחד שימשיך לעבוד, שזה ועדות מחוזיות.

<אמיר לוי: הוא ידע להתמודד עם תכניות שהן לא מאוד מורכבות.

<אמיר לוי: הכלי החדש ידע להתמודד עם תכניות הרבה יותר מורכבות, הרבה יותר גדולות.

<אמיר לוי: בסוף תמ"א 35 תמשיך להיותה הדבר המרכזי שלאורו כולם - -

<ניר אנגרט: אתה מכיר את העדכון לתמ"א 35?

<אמיר לוי: עלתה הנקודה מכמה חברי כנסת על הנושא של מימוש המלאי הקיים.

<אמיר לוי: בינת אמרה שאין כמעט מלאי קיים היום, מה שיש זה מהשנה האחרונה.

<אמיר לוי: יש מלאי קיים עם חסמים.

<אמיר לוי: אנחנו בחצי שנה, שלושת רבעי השנה האחרונה נתנו פתרונות ללא מעט חסמים.

<אמיר לוי: בקרית גת נתנו פתרון לשני מחלפונים בכ-350 מיליון שקל על-מנת לשפר 7000 יחידות דיור.

מירי רגב: זה אתם?

מירי רגב: זה לא שר התחבורה?

<אמיר לוי: זה הכל השרים האחרים, אנחנו רק עוזרים.

<אמיר לוי: ראש העין - מחלף על כביש 5 וקו u , קרוב ל-400 מיליון שקל, 16 אלף יחידות דיור.

<אמיר לוי: בית שמש - כביש 38.

<אמיר לוי: כל מי שנוסע משער הגיא לבית שמש מכיר את זה.

<אמיר לוי: אני מניח שמי שנוסע סובל שם לא מעט.

<אמיר לוי: כ-850 מיליון שקל, 13 אלף יחידות דיור.

<אמיר לוי: ירושלים - מחלף רמת שלמה, כ-75 מיליון שקל, 1000 יחידות דיור.

<אמיר לוי: קריית ביאליק - חיבור לעוקף קריות, כ-250 מיליון שקל, כ-4500 יחידות דיור.

<אמיר לוי: טירת הכרמל - שיפוע קו מתח, 61 מיליון שקל, כ-5000 יחידות.

<אמיר לוי: כל אלה היו חסמים בתכניות שאנחנו בחצי השנה האחרונה פתרנו.

<אמיר לוי: למה אני נותן את זה כאן כדוגמאות?

<אמיר לוי: אנחנו צריכים לדעת לייצר מצב שלא יהיו חסמים שמעכבים שיווק ופיתוח, אלא כאלה שיודעים לדבר עם המערכת הארצית ולאפשר לדברים לנוע סימולטנית, לא בטור כמו שקורה היום.

<אמיר לוי: אנחנו מאמינים שהותמ"ל ידע לעשות את זה בצורה יותר סימולטנית.

<אמיר לוי: שטחים פתוח ושמירה על הסביבה.

<אמיר לוי: התייחסה לזה בינת.

<אמיר לוי: במסגרת עבודת הצוות דנו בנושא התחדשות עירונית, בין היתר כתוצאה מהדיונים שקיימנו עם הארגונים החברתיים והסביבתיים.

<אמיר לוי: הצוות המליץ על כלי חדש של בינוי פינוי בינוי.

<אמיר לוי: משרד השיכון בסיוע של המשרד לאיכות הסביבה צריכים להוביל את זה.

<אמיר לוי: אנחנו נעשה כל שביכולתנו לסייע כדי שזה יקרה.

<אמיר לוי: אנחנו מאמינים בזה.

<אמיר לוי: גם ברמה הכלכלית זה נכון.

<אמיר לוי: צריך להבין שהקצב של התחדשות עירונית לא יכול להיות קצב כמו של שכונות חדשות, כי צריך לדון עם דיירים במשך תקופה מאוד ארוכה והם צריכים להתפנות.

<אמיר לוי: זה לוקח זמן.

<אמיר לוי: זה לא אומר שלא צריך לעשות את זה.

<אמיר לוי: חובה לעשות את זה, בטח במדינה קטנה כמו מדינת ישראל.

<אמיר לוי: אנחנו ניתן את המשאבים ואת כל הסיוע כדי שזה יקרה, אבל זה לא יכול להיות הכלי היחידי.

<אמיר לוי: נקודה נוספת שעלתה זה למה לקחת קרקע חקלאית ממי שיושב עליה 70 שנה.

<אמיר לוי: גם המועצות האזוריות העלו את זה, גם החקלאים וגם חבר הכנסת קלפה.

<אמיר לוי: התייחס לזה אתמול שר האוצר.

<אמיר לוי: אנחנו נמצאים בחברה שיש לה צרכי דיור.

<אמיר לוי: צרכי הדיור האלה לא יכולים לקבל ביטוי ומענה מרחוב קפלן 1, איפה שמשרד האוצר רוצה, כי אי אפשר לבנות שם בניינים לכל מי שדורש.

<אמיר לוי: צריך לשבת בשטחים.

<אמיר לוי: בשטחים האלה יושבות אגודות או אנשים שקנו מאגודות חקלאיות.

<אמיר לוי: זאת הדרך.

<אמיר לוי: הצעת החוק הזאת באה ב-3 החודשים הראשונים ומאפשרת לקבל פיצויים מוגדלים.

<אמיר לוי: מי שירצה להגיע למו"מ בהבנה ולקבל פיצויים מוגדלים ייהנה מזה.

<אמיר לוי: ממי שלא ירצה הצעת החוק מאפשרת למדינה לקחת את הקרקע שהיא בבעלותה.

<אמיר לוי: היא לא רק בבעלותה, יש גם בהסכם מכתב שזה חוזר אליה.

<אמיר לוי: ביקשו חברי כנסת לקבל דוגמאות.

<אמיר לוי: הנה שתי דוגמאות שהבאנו אחרי שנשאלנו אתמול.

<אמיר לוי: בקבוצת שילר, קרקע שהוחכרה בחוזה עיבוד עונתי.

<אמיר לוי: לקח לנו 15 שנה לשחרר את הקרקע.

<אמיר לוי: דוגמה שנייה היא גבעת השלושה.

<אמיר לוי: לקח לנו 12 שנים.

<אמיר לוי: זה היה בבית משפט.

<אמיר לוי: המינהל פנה לקיבוץ בשנת 1994.

<אמיר לוי: רק בשנת 2006, אחרי פסיקה של בית משפט, קיבלנו.

<אמיר לוי: 15 שנה ו-12 שנה.

<אמיר לוי: אנחנו יושבים כאן.

<אמיר לוי: אולי זה לא נחמד, אבל אנחנו לא צריכים להיות נחמדים, אנחנו צריכים לתת פתרון ומענה לאנשים שלא יכולים לקנות היום דירות כי אין מספיק דירות במדינת ישראל.

<אמיר לוי: נושא תקבולי המדינה, נקודה שהעלית והעלו עוד כמה חברי כנסת אתמול.

<אמיר לוי: מבחינת המספרים עלה כאן איזה נתון של 8 מיליארד.

<אמיר לוי: הנתון לא נכון.

<אמיר לוי: זה קרוב ל-2.5 מיליארד שקל בממוצע הכנסות מתקבולי קרקע.

<אמיר לוי: יש קרוב למיליארד שקל או 800 מיליון שקל הנחות שניתנות בפריפריה.

<אמיר לוי: אני מדבר רק על דיור.

<אמיר לוי: אם מסתכלים על הסכום הזה של מיליארד ומשהו שקל, זה לא סכום שהממשלה יכולה לחיות עליו.

<אמיר לוי: כשאומרים שזה נכנס להכנסות המדינה, אז הכנסות המדינה עושות בזה שימושים.

<אמיר לוי: לא חשוב אם זה הולך לתקציב הרווחה, לתקציב הבריאות או לתקציב הביטחון שאנחנו לא ממגיניו הגדולים.

איציק שמולי: אמיר, אף אחד לא חשב שאתם לוקחים את זה הביתה.

<אמיר לוי: אם היינו יכולים, ואני חושב שזה יכול לקרות, שמחירי הקרקע ירדו, והם ירדו - - אגב, בשנתיים האחרונות, לא הכל הלך למשפרי דיור - -

מירי רגב: אם תנחו את מינהל מקרקעי ישראל לא לגבות כזה מחיר על הקרקע אז ערך הקרקע ירד.

<אמיר לוי: אנחנו מאוד רוצים שמחירי הקרקע ירדו.

<אמיר לוי: הדרך היותר נכונה שהכנסות המדינה יקבלו תקבולים זה ממיסים, לא מהכנסות הקרקע.

<אמיר לוי: הסיבה שזה לא יורד מספיק, כי אנחנו נמצאים במחסור.

<אמיר לוי: ברגע שנדע לטפל במחסור הזה, בין היתר כתוצאה מהכלים שתיתנו לנו כאן, ברגע שיהיו יותר ויותר מכרזי שכירות, כלומר אנשים לא ירוצו, המרדף אחרי דירה לא יהיה כמו שיש היום, תהיה להם אלטרנטיבה שכירות ראויה, אנחנו גם מאמינים שמחירי המכרזים של מינהל מקרקעי ישראל ירדו וההכנסות שלנו ירדו.

<אמיר לוי: אני מודיע לכם כאן שאנחנו מאוד לא נצטער על זה.

<אמיר לוי: זה דבר שהוא מבחינתנו לא דבר מרכזי או מהותי בנושא של התקבולים.

<אמיר לוי: אנחנו מתבססים בעיקר על תקבולים ממסים.

<אמיר לוי: זאת בעצם המטרה שלנו.

איציק שמולי: לאיזה שנה הנתון של ה-2 מיליארד מתייחס?

<אמיר לוי: זה ממוצע.

<אמיר לוי: לקחנו מ-2007 עד 2013.

איציק שמולי: על איזה סכום השר מדבר בנוגע לוויתור על הכנסות?

<אמיר לוי: אני אתן דוגמה של מכרזי השכירות.

<אמיר לוי: אני לא רוצה להגיד מספר מדויק כי זה תחת מכרז.

<אמיר לוי: אנחנו "נאבד" כמה מאות מיליוני שקלים על שלושת המכרזים האלה.

<אמיר לוי: זה לא עצר אותנו.

<אמיר לוי: אני מכיר את המיתולוגיה הזאת – אני לא אומר את זה בציניות חלילה - כאילו מטרתנו באוצר למקסם.

<אמיר לוי: מטרתנו היא לא למקסם את ההכנסות מקרקע, מטרתנו שיהיו מחירים כמה שיותר נמוכים בשוק הדיור.

<אמיר לוי: מעבר לצד החברתי מחירים נמוכים זה גם טוב לכלכלה.

<אמיר לוי: בדיוק כמו שעשינו את זה בתקשורת, בתחבורה ציבורית ועושים בחשמל ובנמלים, כך אנחנו רוצים את זה כאן.

<אמיר לוי: אתם תראו במכרזי השכירות שזה יתפרסם לעוד הרבה חודשים.

<אמיר לוי: אני מבטיח לכם שנקבל על זה ביקורת.

<אמיר לוי: אתם תראו שנקבל ביקורת.

<אמיר לוי: כבר נשאלנו מדוע אנחנו מסכימים לוותר על תקבולים.

<אמיר לוי: תראו שיתקפו אותנו על זה.

איציק שמולי: השאלה מאיזה חלקים באוכלוסייה קיבלתם.

<קריאה: ממבקר המדינה.

<אמיר לוי: נשאלנו על הנושא של יישובי מיעוטים, על ההשפעה של החוק הזה.

<אמיר לוי: שאל את זה חבר הכנסת באסל.

<אמיר לוי: הצעת החוק הזאת תאפשר ביישובי מיעוטים לקרקעות פרטיות להיכנס לותמ"ל.

<אמיר לוי: הותמ"ל יוכל לאפשר גם תכנית מתאר מקומית.

<אמיר לוי: הנושא הזה אמור לפתור לא מעט מהבעיות שהמגזר סובל מהן, בעיקר כשהוא לא מצליח לאשר תכנית מתאר ולא מצליח לאשר תכניות.

<אמיר לוי: הצעת החוק הזאת תאפשר גם את תכנית המתאר.

<אמיר לוי: כיוון שמרבית הקרקעות הן קרקעות פרטיות במגזר, אז במקרה הספציפי הזה הותמ"ל יוכל לקבל ולטפל גם בקרקעות פרטיות.

<אמיר לוי: נושא אחרון שנשאלנו זה על הותמ"ל.

<אמיר לוי: דיבר על זה בעיקר חבר הכנסת דב חנין, על ההרכב שלו.

<אמיר לוי: יש לו הרכב של מרבית משרדי הממשלה, כל אותם משרדים שהקשב שלהם מאוד חשוב ואמורים לראות ראייה כללית ולטפל באותם חסמים.

<אמיר לוי: נתתי את דוגמה התחבורה.

<אמיר לוי: נאמרה כאן איזו שהיא אמירה שיש כאן איזה שהוא רוב לדרג הפוליטי.

<אמיר לוי: זה אנשי מקצוע, אין שם אנשים פוליטיים.

<אמיר לוי: הם פועלים כאנשי מקצוע.

<אמיר לוי: מיקור חוץ.

<אמיר לוי: בסופו של דבר המודל הוא מודל הות"ל.

<אמיר לוי: הות"ל הוא מודל שעובד טוב.

<אמיר לוי: אני חוויתי אותו מהצד השני.

<אמיר לוי: אנחנו חושבים שיש כאן איזון.

<אמיר לוי: מה שחשוב כאן זה האיזון שנשמר בין מי שעומד בראש הות"ל, שזה עובד מדינה, לאלה שיושבים במועצה או בוועדה, שהם נציגי ממשלה.

<אמיר לוי: הוא קונה שירותים שיהיו יעילים יותר, מהירים יותר.

<אמיר לוי: ככה עובד הות"ל.

<אמיר לוי: אין פה שום דבר שפוגע באתיקה או במשהו כזה.

<אמיר לוי: נהפוך הוא, זה מוסד שיעבוד הרבה יותר מהיר.

<אמיר לוי: תזכרו את המספר 5 שנים שאמרתי אתמול.

<אמיר לוי: בסוף היום לוקח בממוצע 5 שנים לאשר תכניות.

<אמיר לוי: חלק מהיופי של הות"ל זה שהוא עובד במיקור חוץ והתכניות עובדות הרבה יותר מהר, בין היתר בזכות הדבר הזה.

<אמיר לוי: נושא אחרון שנשאלנו זה לגבי קרקע מדינה.

<אמיר לוי: עמדתנו החד משמעית שנדונה באריכות בצוות - -

מירי רגב: קרקע פרטית.

<אמיר לוי: כן, להוסיף קרקע פרטית.

<אמיר לוי: אנחנו מאוד מתנגדים להוסיף את זה.

<אמיר לוי: ההחלטה החד משמעית היא ש-80% לפחות יהיו קרקעות מדינה.

<אמיר לוי: אנחנו לא רוצים דרך הכלי הזה לשנות את חלוקת העושר.

<אמיר לוי: אנחנו רוצים שהקשב של הותמ"ל יהיה קשב לתכניות מדינה שהן תכניות גדולות.

<אמיר לוי: נתתי כמה דוגמאות של בסיסים צבאיים.

<אמיר לוי: עמדתנו שזה יישאר 80%, לא ירד מזה.

מירי רגב: בעניין הזה אני לא מסכימה איתך.

<קריאה: רציתי להבין את מה שאמרת לגבי מגזרי המיעוטים.

<קריאה: האם תכנית מתאר כוללנית מקומית תופנה לותמ"ל?

<בינת שוורץ: שני תנאים צריכים להתקיים שם.

<בינת שוורץ: תנאי אחד זה שלפחות חלק ממנה, שיש בו לפחות 500 יחידות דיור, הוא מפורט.

מירי רגב: איפה יש כאלה?

<בינת שוורץ: גם אם היתר מתארי זה בסדר.

<קריאה: יהיה אפשר לקחת תכנית כוללת לאישור במגזר הערבי ולהגיש לותמ"ל?

<בינת שוורץ: גם אם זה קרקע פרטית.

<בינת שוורץ: לא צריך לשמור על יחסי פרטי ציבורי מבחינת קרקע ביישובי מיעוטים.

<בינת שוורץ: אנחנו מודעים לזה שברוב יישובי המיעוטים הקרקעות פרטיות.

<בינת שוורץ: אנחנו רוצים לתכנן גם שם, לכן אמרנו שגם בבעלות של 100% אפשר להגיש תכנית ביישובי מיעוטים.

<בינת שוורץ: מה שאמר ראש אגף תקציבים זה שהתכנית הזאת יכולה להיות מפורטת ל-500 יחידות דיור שאפשר יהיה לבנות.

<בינת שוורץ: יכול להיות שחלקה יהיה מתארי, ובלבד שיש בה איזה שהוא חלק מפורט.

מירי רגב: זה פתרון נכון מאוד למגזר.

מירי רגב: אנחנו אמורים לקיים דיון עוד במושב הזה איתך, בינת, לגבי התמ"א ביישובי הדרוזים, משום שיש לנו בעיות קשות עם חיילים משוחררים שאין להם איפה לגור, שבונים באופן בלתי חוקי ומתחברים לחשמל באופן בלתי חוקי.

מירי רגב: לא רק בישובים הדרוזים, גם בערבים.

<קריאה: החשש הוא שהמסלול הזה יאפשר לפתח בצורה יותר קלה על חשבון תמ"א 8 או תמ"א 22.

<קריאה: זאת בדיוק הסכנה שאנחנו רואים במנגנון הזה.

<קריאה: למה לא המועצה הארצית?

<קריאה: נקים ועדת משנה - -

מירי רגב: הבנתי את מה שאתה אומר.

מירי רגב: החוק הזה כעיקרו הוא חוק נכון וחוק טוב.

מירי רגב: אני כאחת ששכרתי דירות כמה פעמים בחיים שלי יודעת מה קורה כאשר כל שנתיים אתה צריך לעבור דירה עם הילד כי כל הזמן מעלים לך את שכר הדירה.

מירי רגב: אתה מחפש לשכור דירה במחיר סביר באזור שלך, כדי שלא יהיה לך רחוק מידי מהעבודה.

מירי רגב: נכון שיהיו פרויקטים לשכר דירה לטווח ארוך במחיר מפוקח כך שהוא לא יוכל כל שנייה להעלות את שכר הדירה.

מירי רגב: החוק הזה מאפשר למדינה להחזיר לה את מה ששייך לה.

מירי רגב: אני לא פוחדת מהמילה "הלאמה" או מהמילה "הפקעה".

מירי רגב: אם זה שייך למדינה מותר לה להחזיר לעצמה את האדמות כל עוד זה לפרויקט ציבורי אמיתי, נכון וזה חוזר לחברה בדמות של דיור ציבורי ובדמות של דיור בר השגה בדגש על שכירות לטווח ארוך במחיר מפוקח.

מירי רגב: כל השאר לא מעניין אותי.

מירי רגב: לא בחוק הזה.

מירי רגב: אני לא מתכוונת בחוקים האלה לפתור את כל בעיית הדיור של מדינת ישראל שלאורך כל השנים לא נפתרה, כמו שלא עשיתי את זה גם בתכנון ובנייה.

מירי רגב: פתרתי חלק מהצרכים של דיור בר-השגה.

מירי רגב: פה נפתור חלק אחר.

מירי רגב: כחלק מהחוק, לא בתקנות, יהיה כתוב כמה, האחוזים, מה המחיר המפוקח, באיזה אזורים.

מירי רגב: מה הקריטריונים.

מירי רגב: זה לא חוק שבא עכשיו לתת לכם אפשרות לבנות מתחמים של 500 יחידות דיור ומעלה, כשלכנסת אין מה להגיד.

מירי רגב: ממש לא.

מירי רגב: לכנסת יש מה להגיד לגבי סוג אדמה של המדינה עם יעדים חברתיים שהמדינה קובעת אותם.

מירי רגב: אני שמחה שלראשונה מדינת ישראל, ממשלת ישראל לוקחת אחריות על דיור חברתי.

מירי רגב: גם בדיור בר השגה בתכנון ובנייה וגם בחוק הזה.

מירי רגב: יש לנו עבודה ומה לעשות.

מירי רגב: אנחנו נעשה את ההשלמות.

מירי רגב: אני מאמינה ורואה שיש לנו כאן יכולת של הידברות.

מירי רגב: אני מאמינה שנגיע לסיכומים שיהיו מקובלים עליכם ומקובלים גם על הוועדה.

מירי רגב: הדבר הנוסף זה כל הסוגיה של המוגבלים, כדי למנוע מצב שגם המדינה משלמת יותר.

מירי רגב: זה לא משנה מאיזה כיס זה יוצא.

מירי רגב: לא משנה אם זה יוצא מהכיס של משרד השיכון או מהכיס של ביטוח לאומי.

מירי רגב: באותם מתחמים שהמדינה לוקחת על עצמה כאחריות ברמה החברתית לפתור את מצוקת הדיור, נצטרך להגדיר אחוזי דיור על פי מה שיגיד לנו משרד השיכון והבינוי - כמה נכים יש במדינת ישראל, כמה פערים יש של דיור, כמות הנכים שיוכלו להתגורר על קרקע.

מירי רגב: מה לעשות שבבניין עם מעלית שאינה עובדת אי אפשר להביא 4 בריונים שירימו.

מירי רגב: הם צריכים להגיע לבית שלהם עם מעלית ובלי מעלית.

מירי רגב: גם לעניין הזה של המוגבלים התכנית הזאת תצטרך לתת פתרון, כי בסופו של דבר שר האוצר בכובעו כיושב-ראש הקבינט לדיור לאומי צריך להתייחס למגוון בעיות הדיור הלאומי במדינת ישראל.

מירי רגב: זה ההישג הגדול למעמד הביניים ולמעמד החלש.

מירי רגב: את זה נעשה יחד במסגרת הוועדה הזאת.

מירי רגב: אני מודה לכולם.

מירי רגב: אנחנו נעדכן אתכם על המשך הדיונים.