ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 210, 2014-02-17 09:30

דוד צור: בוקר טוב, קודם כול, אני מתכבד להחליף את היושב-ראש הקבוע של הוועדה, חבר הכנסת אבישי ברוורמן, שנבצר ממנו להגיע.

דוד צור: אנחנו דנים בהצעת חוק המכר (דירות) (תיקון מס' 7) (מחירון הפריטים שבמפרט), התשע"ד-2013, של חבר הכנסת מאיר שטרית.

דוד צור: אנחנו ניתן לחבר הכנסת מאיר שטרית להציג את הרציונל של הצעת החוק שלו.

דוד צור: נפתח את זה לדיון.

דוד צור: הצעת החוק כבר עברה בקריאה ראשונה במליאה, ואנחנו מכינים אותה לקריאה השנייה והשלישית.

דוד צור: בבקשה.

מאיר שטרית: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, הצעת החוק באמת נידונה בפעם השנייה.

מאיר שטרית: הצעת החוק נידונה במליאה, אושרה במליאה פה אחד, למיטב זכרוני.

מאיר שטרית: הצעת החוק באה להסדיר נושא שהוא מאוד מציק לזוגות צעירים ולמשפחות שקנו דירות חדשות.

מאיר שטרית: כאשר אדם הולך לקנות דירה חדשה, אחד התרגילים המקובלים, לצערי הרב, בענף הבניין, שקצת פועל נגד הזוגות הצעירים, שמחייבים את הדייר למשל על מטבח ב-50,000 שקל, ואם הוא מבקש לוותר על המטבח, מזכים אותו ב-5,000 שקל.

מאיר שטרית: זה סקנדל.

מאיר שטרית: זה תהליך אגב שמכירים אותו רבים מהזוגות הצעירים.

מאיר שטרית: דוגמה נוספת, אם אדם רוצה לשנות את נקודת החשמל שלו ממקום א' למקום ב', הנקודה עולה במפרט 50 שקל, ועל השינוי מחייבים אותו ב-500 שקל.

מאיר שטרית: אגב, זה עוד לפני שנבנה הבניין, לא אחרי שהוא נבנה ואתה צריך להעביר חוטים ולקדוח בקירות, אלא בכלל לפני הבנייה, לפני הביצוע של הקידוח.

מאיר שטרית: כנ"ל לגבי קרמיקה, אם אתה רוצה להחליף קרמיקה, להחליף כיור – המחירים מטורפים.

מאיר שטרית: לכן הצעת החוק שלי קובעת שיהיו פריטים מסוימים, שבהם התמקדנו בדיון בקריאה הראשונה, שהם יהיו הפריטים שהקבלנים יהיו חייבים לחשוף את מחיריהם במפרט הכולל של הדירה, כך שכאשר אדם מבקש לוותר על פריט מסוים, הוא יזוכה במחיר שכתוב במפרט, כמובן מתוך הנחה של תום לב, שהמחיר שיפורט במפרט יהיה המחיר האמיתי של הפריט.

מאיר שטרית: לא עולה על דעתי חלילה וחס שבוני הארץ ירמו ויכתבו נגיד שהמטבח עולה 5,000 שקל, כך שאם אדם יזוכה באמת, הוא יזוכה ב-5,000 שקל.

מאיר שטרית: אני מאמין, אני בין המאמינים - - -

דוד צור: האם המחיר שייכתב, מחיר העלות של הקבלן או המחיר שגם ישקף את הרווח?

מאיר שטרית: הקבלן צריך לכתוב מה המחיר האמיתי שלו, כמה עולה לו לעשות מטבח.

מאיר שטרית: הוא צריך לעשות את החשבון, לכתוב את המחיר האמיתי.

מאיר שטרית: בעניין הזה צריך לסמוך על תום לבם של בוני הארץ.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר בשמחה שהיתה פגישה אצלי במשרד לפני הדיון הזה, גם עם ארגון בוני הארץ וגם עם אנשי משרד הבינוי והשיכון, ולמיטב הבנתי הגענו להסכמה, גם עם בוני הארץ, שזה ארגון הבונים והקבלנים, וגם עם אנשי משרד הבינוי והשיכון, הגענו פחות או יותר לנוסח מוסכם עם תיקונים שאני מקווה - - -

דוד צור: כולל רשימת הפריטים?

מאיר שטרית: כן.

מאיר שטרית: אני מקווה באמת שנוכל היום לקדם את זה, להצביע על הצעת החוק, להביא אותה לקריאה שנייה ושלישית, ובזה באה גאולה לעולם.

דוד צור: בוא נשמע את בוני הארץ.

דוד צור: מי הנציג?

<אמיר הלר: אני מהתאחדות בוני הארץ.

<אמיר הלר: אכן ישבנו עם חבר הכנסת שטרית, סיכמנו מה הפריטים שיהיו במחירון הזיכויים פלוס שני הפריטים שיהיו במחירון התוספות.

<אמיר הלר: קרי, דייר שירצה להוסיף נקודת שקע או נקודת מאור כתוספת, ולא רק כזיכוי כי הוא מוותר על הנקודה, אלא שהוא מעוניין להוסיף נקודה, יהיה כתוב במחירון בדיוק כמה הוא יידרש לשלם עבור הנקודה הנוספת.

מאיר שטרית: או השינוי.

<אמיר הלר: במקרה של שינוי, אני קצת חולק על חבר הכנסת מבחינה זאת שאם זה בשלב התכנון, עוד לפני שנקבע איפה יהיה השקע ומחליפים, אני לא רואה סיבה, אלא אם כן זה נמצא על איזה תשתית של הבניין וזה מקשה על הנקודה, שיהיה שינוי במחיר, אבל מבחינתי זה בסדר.

מאיר שטרית: גם אני לא רואה, אבל זה המצב.

<אמיר הלר: מבחינתי אם מדובר בשינוי עוד לפני שלב הביצוע, אין לי שום בעיה שזה יהיה אותו מחיר שנקבע במחירון התוספות או השינויים לצורך העניין בנקודה הזאת.

דוד צור: האם יש הבנה בעניין הזה?

<אמיר הלר: יש הבנה.

מאיר שטרית: יש הבנה.

דוד צור: משרד השיכון.

דוד צור: מה עמדתכם לעניין?

דוד צור: בבקשה.

דוד צור: מי אדוני?

<אמיר פז: אני מהלשכה המשפטית של המשרד.

<אמיר פז: אין לנו בעיה עם רשימת הפריטים שסוכמה.

<אמיר פז: סברנו והעברנו לכם גם הצעת נוסח, שהפריטים עצמם יוטמעו במפרט הקיים במקום שיהיו שני מסמכים נפרדים, כי יש מפרט ממילא, דבר שלא מייתר את התיקון לחוק, שיאמר: יקבע את החובה לקבוע את הפריטים האלה ואת מחירם.

<אמיר פז: לגבי השאלה של המחיר שייקבע, מבחינתנו, כמו שאנחנו רואים את זה, יש פה עוד נקודה.

<אמיר פז: ברגע שזה משהו שנכנס עם מחיר למפרט, זה אומר שזה נתון למשא-ומתן.

<אמיר פז: מה היתה חלק מהבעיה לפי מיטב הבנתי, מה שהפריע גם לחבר הכנסת שטרית?

<אמיר פז: שנודע לבן-אדם על הזיכוי או החיוב בדיעבד, הרבה אחרי שהוא חתם על החוזה, כשקורה אותו אירוע של תוספת או השמטה.

<אמיר פז: כאן הדבר יופיע מראש, זה יהיה בטיוטה של החוזה.

<אמיר פז: אם האדם ירצה להתווכח, להעלות, להוריד את המחירים, זה חלק מהמשא ומתן הכללי.

<אמיר פז: מבחינתנו זה יתרון באופן הזה.

דוד צור: האם יש בעיה עם הדבר הזה?

<אמיר הלר: אין שום בעיה.

<אתי בנדלר: אני רוצה להצביע בכל זאת על המשמעות של הדברים האלה.

<אתי בנדלר: לצורך העניין, נניח שמדובר על ארון מטבח.

<אתי בנדלר: כפי שהוסכם בין חבר הכנסת לבין בוני הארץ, פרט לנקודות חשמל ונקודות מאור, שאר המחירים התייחסו רק לסכומים שהרוכשים יזוכו עליהם אם הם ייוותרו עליהם, לא אם הם יבקשו תוספת או שינוי, לכן באופן טבעי תמיד-תמיד לקבלן יהיה תמריץ לקבוע מחירים מאוד נמוכים.

<אתי בנדלר: כך למשל ארון מטבח – 5,000 שקלים.

<אתי בנדלר: אתם יודעים מה – 10,000 שקלים.

<אתי בנדלר: אני לא רואה כיצד במשא-ומתן יתחילו - - -

דוד צור: נוסח החוק אומר - - -

<אתי בנדלר: זה בדיוק מה שאומר נוסח החוק.

<אתי בנדלר: מייד נקרא אותו ואני אעיר את ההערות שלי.

דוד צור: בסעיף קטן (ב) הוא אומר "הודיע קונה למוכר על הוספת פריט מתומחר, יחייב אותו" - - -

<אתי בנדלר: אדוני, הפריטים שיהיו מתומחרים יכילו שתי קבוצות: במקרה שמבקשים הוספה או שינוי ובמקרה שמבקשים ויתור, וזה יבוא לידי ביטוי בתקנות.

<אתי בנדלר: מה שהוסכם בין חבר הכנסת שטרית לבין ארגון בוני הארץ, ככל שאני מבינה, אומר שלגבי הוספה או שינוי, המחירון יכלול אך ורק נקודות חשמל ומאור, אם אינני טועה - - -

מאיר שטרית: טלוויזיה.

<אתי בנדלר: וטלוויזיה, נכון.

<אתי בנדלר: לגבי שאר הפריטים המתומחרים - -

דוד צור: אינסטלציה וכן הלאה.

<אתי בנדלר: - - זה יחול רק על ויתור, כולל אסלות וכו'.

מאיר שטרית: לגבי קרמיקה למשל זה שינוי.

מאיר שטרית: אדם יכול להחליף את הקרמיקה, את הכיורים, את האסלות, את הכול.

<אתי בנדלר: לא הבנתי שמדובר כאן בשינוי.

מאיר שטרית: ודאי.

<אמיר הלר: מה שאנחנו - - -

מאיר שטרית: קיצרנו את הפריטים שאדם יכול לשנות, זה כולל את מערכות מיזוג האוויר והחימום - -

<אמיר הלר: לא.

מאיר שטרית: - - חשמל - - -

<אמיר הלר: חבר הכנסת שטרית, אני אזכיר.

<אמיר הלר: קבענו בישיבה שארונות מטבח, ריצוף, מתקני תברואה וכלים סניטריים - - -

<לאה ורון: ארונות מטבח, ריצוף - - -

מאיר שטרית: לאט-לאט.

<אמיר הלר: ארונות מטבח, ריצוף, מתקני תברואה וכלים סניטריים, למעט הכנות לחיבור ונקודות גז, נקודות מאור קיר ותקרה - - -

<לאה ורון: מר הלר, אתה יכול לאט, כך שגם אני אוכל לכתוב?

<אמיר הלר: סליחה, גברת ורון.

<לאה ורון: תודה.

<לאה ורון: מתקני תברואה וכלים סניטריים - - -

<אמיר הלר: למעט הכנות לחיבור ונקודות גז, שאפשר להזדכות על זה.

<אמיר הלר: נקודות מאור קיר ותקרה בתקע מעגן נפרד, שזה כל השקעים.

מאיר שטרית: קרמיקה כמובן ומתקני תברואה.

<עדנה לרמן: זה ריצוף.

<אמיר הלר: קרמיקה זה חלק מהריצוף.

<אמיר הלר: חבר הכנסת שטרית, בתוך המפרט זה נמצא תחת הכותרת של "ריצוף", אבל זה לרבות קרמיקה לפרוטוקול.

<אמיר הלר: זה נמצא תחת ראש פרק "ריצוף".

<אמיר הלר: אמרנו שזה לא כולל מתקני קירור ומתקני חימום.

מאיר שטרית: נכון.

<אמיר הלר: זה כמעט כל הפרטים שבמחירון, אגב.

<אתי בנדלר: לגבי אלה, במקרה שאני מבקשת שינוי או תוספת, המחיר יהיה נקוב מראש?

<אמיר הלר: לגבי שינויים או תוספות, לא ניתן לדעת מראש מה התוספת של אותו פריט.

<אמיר הלר: אם למשל אני מספק בסטנדרט ארון מטבח מסוג מסוים, ואת לא מעוניינת בארון מטבח, יהיה רשום הזיכוי שתקבלי עבור ארון מטבח - -

מאיר שטרית: בדיוק, אני יכול לסדר את זה לבד.

<אמיר הלר: - - כמו שעורך-דין פז אמר:

<אמיר הלר: אם המחיר קבוע של 5,000 שקלים לארון מטבח, ואת רוצה להתמקח אתי על כמה תקבלי בזיכוי, תוכלי להתמקח, אבל - - -

<אתי בנדלר: מר הלר, אני מציעה שתענה באופן ישיר לוועדה על השאלה.

<אתי בנדלר: אם אני מבקשת תוספת או שינוי של כל אחד מהפריטים האלה: קרמיקה, אסלה נוספת וכו' תוספת או שינוי, האם המחיר יהיה קבוע מראש או המחיר יתייחס אך ורק למקרה שבו אני מוותרת על הפריטים האלה?

<אמיר הלר: לשאלתך אני אענה בקצרה.

<אמיר הלר: לא, זה לא יכלול את הנושא של תוספת, אבל באריכות אני אענה שכאשר יש לך כיור, שירותים, ארונות מסוג מסוים וכו' וכו', מסטנדרט מסוים שהקבלן נותן במפרט, אני מניח שלא תרצי לבקש את אותו כיור שוב ושוב בבית.

<אתי בנדלר: זו תוספת כיור.

<לאה ורון: אנחנו נרצה תוספת לארונות מטבח.

<לאה ורון: הקבלן נתן לי 3 מטר ארונות מטבח ואני רוצה 6 מטר.

<אמיר הלר: אי-אפשר לתמחר, כי ארון מטבח נעשה פר גודל של מטבח.

<אמיר הלר: אתה לא יכול להביא סטנדרט של 3 מטר ולהגיד שב-5 מטר זו תוספת של 50 שקל לכל מטר.

<אמיר הלר: אי-אפשר להגיד דבר כזה, זה הרי תלוי אותו מטבח.

<אליאב בן שמעון: כל סטנדרט הוא סטנדרט אחר.

<אמיר הלר: כל סטנדרט הוא שונה.

<אמיר הלר: גם הקבלן מזמין - - -

דוד צור: אנחנו לא בנאים.

דוד צור: שואלת היועצת המשפטית, הגברת בנדלר, שאלה פשוטה.

דוד צור: בהנחה שיש מטבח מסוים - -

מאיר שטרית: יש לו מחיר ל-3 מטר ויש מחיר למטר.

דוד צור: - - יש שלושה ארונות, ואנחנו רוצים שיהיו שם עוד שני ארונות בדיוק אותו דבר, בדיוק באותו חומר - -

<אתי בנדלר: אותו סטנדרט.

דוד צור: - - אותו סטנדרט.

דוד צור: האם יהיה בזה תוספת - -

<אליאב בן שמעון: לא קיים דבר כזה.

דוד צור: האם זה יהיה על-פי הזיכוי או על-פי מחיר שייקבע?

<אליאב בן שמעון: אדוני היושב-ראש, לא קיים דבר כזה.

<אליאב בן שמעון: המחיר של 3 מטר ארון מטבח לא שווה ערך ל-5 מטר ארון מטבח, ולא מוסיפים שליש.

<אליאב בן שמעון: דהיינו, אם מטר עולה 100 שקלים, ואנחנו מוסיפים מ-3 מטר ל-5 מטר, זה לא אומר שאני צריך להוסיף 200 - - -

דוד צור: תסביר לי למה.

<אליאב בן שמעון: א', כי כאשר קבלן פונה לייצור של מטבחים, הוא מייצר 100 מטבחים בסטנדרט ובגודל מסוים.

<אליאב בן שמעון: אנחנו יוצאים ממערכת ייצור המונית ועוברים למשהו פרטני וספציפי שצריך התאמות ומחירים אחרים.

<אליאב בן שמעון: כנ"ל לשאלה של גברתי היועצת המשפטית לגבי שינוי סטנדרט בכלים סניטריים לדוגמה או משהו כזה.

<אתי בנדלר: אני לא מדברת על שינוי סטנדרט, אני מדברת על אותו סטנדרט.

דוד צור: במקום כיור אחד יהיו שני כיורים – אחד לחלבי ואחד לבשרי.

<אליאב בן שמעון: לזה המחיר נתון ממילא.

<אליאב בן שמעון: אם יש עכשיו כיורים, שני כיורים, אז נמצאים שני כיורים.

דוד צור: לא, יש כרגע אחד, והכיור הוא מסטנדרט מסוים ובא הקונה ואומר: אמרת לי שאם אני מזכה על זה, זה יעלה לי 100 שקלים, תוסיף לי אחד כזה, תעשה לי את זה גם ב-100 שקל.

<אליאב בן שמעון: במקרה של מה שאדוני היושב-ראש אמר זה אותו מחיר, אבל במקרה שאתה רוצה עכשיו - - -

<אתי בנדלר: על סמך מה זה יהיה אותו מחיר?

<אתי בנדלר: איך זה בא לידי ביטוי בהצעה?

<אמיר הלר: אני רק רוצה להסביר נקודה מסוימת.

<אמיר הלר: חבר הכנסת שטרית - - -

<קריאה: - - -

<אליאב בן שמעון: ברור, זה לא כולל עבודה.

<אליאב בן שמעון: ברור שזה לא כולל עבודה, שלא יהיו אי-הבנות.

<אליאב בן שמעון: אם אני צריך להכין אינסטלציה לעוד כיור, זה משהו אחרי לגמרי.

<אמיר הלר: גברתי היועצת המשפטית, אני חושב שגם - - -

מאיר שטרית: תן לי רגע להתייחס.

מאיר שטרית: תן לי.

<אמיר הלר: סליחה.

מאיר שטרית: אני מוכן לציין את בוני הארץ שהיו הגונים בגישה, לפחות בפגישה אתי.

מאיר שטרית: אני מבין את הבעיה שמעלים ואני לא מתעלם ממנה.

מאיר שטרית: יש בעיה להגיד שאני רוצה להוסיף ל-3 מטר עוד 2 מטר ולקבל אותו מחיר.

מאיר שטרית: זה הגיוני, כי הקבלן מזמין - - -

דוד צור: הוא הסביר נכון, שהוא מזמין סטנדרט.

מאיר שטרית: עדיין יש יתרון לקונה היום, כי מרגע שהקונה יודע מה מחיר המטבח שלו, המשא-ומתן בינו לבין הקבלן על התוספת, יש לו בסיס.

מאיר שטרית: הוא יכול להגיד: אני מבין שאתה צריך להוסיף לי על העבודה 10%, 20%, הקבלן לא יכול לקרוע אותו ולהגיד לו שעל נקודת חשמל במקום לקבל ב-50 שקל, זה יהיה ב-500 שקל.

מאיר שטרית: זה כבר לא יקרה.

מאיר שטרית: ברגע שיש מחירים, אני חושב שזה צעד גדול קדימה.

<לאה ורון: למה זה לא יקרה?

מאיר שטרית: אנשים לא טיפשים.

<אליאב בן שמעון: צודק חבר הכנסת, אנחנו נותנים נקודת ייחוס, רפרנס כזה לקונה, ומפה שיתקדם.

מאיר שטרית: אם 1 מ"ר עולה לך 10,000 שקל ואת מבקשת עוד 2 מ"ר ויגידו לך "50,000" שקל, תגיד: השתגעת?

<לאה ורון: שקלתי לבטל את המטבח ולקנות מטבח חדש בגלל המחיר שדרשו ממני על התוספת.

מאיר שטרית: צודקת.

דוד צור: אני רוצה להתקדם, כי אנחנו סביב אותה נקודה.

דוד צור: אני חושב שהבנו.

דוד צור: מי עוד רוצה להתייחס?

<עדנה לרמן: אני רוצה להתייחס לשני דברים.

דוד צור: מי גברתי?

<עדנה לרמן: אני מנכ"ל אגודת אדריכלי הפנים בישראל.

<עדנה לרמן: אנחנו אלה שעושים את כל השינויים בפנים ורואים את כל התהליכים הקשים.

<עדנה לרמן: זה נכון שלקבלנים יש - - -

מאיר שטרית: קשים למי?

<עדנה לרמן: ללקוח, למי שקונה.

מאיר שטרית: חשבתי לקבלן.

<עדנה לרמן: לא.

<עדנה לרמן: יש יתרון לקבלן להכתיב את הסטנדרט שהוא נותן.

<עדנה לרמן: הסטנדרט הוא בדרך כלל, במטבחים לדוגמה, שאין נשלפים, יש ארון, יש לו מחיר.

<עדנה לרמן: הוא באמת אולי עולה 5,000 שקל לקבלן, אבל הלקוח תמיד יעשה אפגרייד, ואז אם באים ואומרים לו: אני נותן לך מטבח של חברה זאת וזאת או זאת וזאת, אז יש איזה מקום להתייחס, כי בחברה עצמה התייחסו לנשלפים ויודעים.

<עדנה לרמן: יש בעיה נוספת, זה לא רק שקע חשמל, היום התקשורת בדירה היא בכל חדר, לא רק בכל חדר, בכל קיר.

<עדנה לרמן: בכל קיר יש כמה נקודות ועל זה מוסיפים הון עתק.

<אתי בנדלר: למה גברתי מתכוונת כשהיא מדברת על תקשורת?

<עדנה לרמן: תקשורת זה מחשבים.

<עדנה לרמן: לכל ילד יש מחשב בחדר, ויש הרבה ילדים, נגיד כך, טלוויזיה מחוברת לאינטרנט, האינטרנט היום הוא בכל בית.

<עדנה לרמן: כל הנקודות האלה הן לא נקודות חשמל, הן נקודות תקשורת.

<אמיר הלר: הכול Wi-Fi היום.

<אליאב בן שמעון: בדיוק בשביל זה חבר הכנסת התעדכן לגבי נקודות כוח שיהיה מחיר של תוספת.

<אליאב בן שמעון: זה ההיגיון מאחורי זה.

<אליאב בן שמעון: בדיוק זאת היתה הכוונה.

<עדנה לרמן: מה שחסר בארץ, וזה נושא נוסף לדיון ואולי אחר, שתהיה אפשרות לקנות דירת מעטפת.

<עדנה לרמן: כל אחד יקבל את הדירה בלי כלום בפנים ויעשה בפנים מה שהוא רוצה.

מאיר שטרית: צודקת, יש כאלה שעושים את זה.

<עדנה לרמן: אין אפשרות היום לעשות את זה.

דוד צור: זה קיים, לא?

<עדנה לרמן: לא.

<עדנה לרמן: זה קיים באצולה.

<עדנה לרמן: כלומר, אם אתה הולך לדירות באבן גבירול, פינת כך וכך, שם תקבל מעטפת, תעשה בפנים מה שאתה רוצה.

<אליאב בן שמעון: זה לא קיים רק באצולה.

<עדנה לרמן: בדירות לזוגות צעירים זה לא קיים - -

דוד צור: בדירות לזוגות צעירים זה לא קיים?

<עדנה לרמן: - - ואז אין אפשרות לעשות בפנים את החלוקה שאתה רוצה, אם יש לך ארבעה ילדים או שניים, או אם אתה רוצה חדר עבודה.

<עדנה לרמן: אין.

<עדנה לרמן: אתה מקבל סטנדרט, חדר שאי-אפשר להכניס אליו מיטה זוגית וארון.

<עדנה לרמן: ואני אומרת "אי-אפשר".

<עדנה לרמן: בזמן האחרון אני עושה מכל שני חדרים חדר אחד, כי אי-אפשר, והם יגידו מה שהם רוצים.

<עדנה לרמן: אי-אפשר.

<אליאב בן שמעון: אם גברתי אדריכלית, היא יודעת שיש תקנים במדינת ישראל, ובתקנים נקבעו גודלי החדרים וכנראה אף אחד לא עובר על התקנים.

<עדנה לרמן: כתוב שאסור לעשות אמבטיה בלי חלון, ויש אמבטיות בלי חלון.

<אליאב בן שמעון: אני רק רוצה לתקן את החברה.

דוד צור: שנייה.

דוד צור: שנייה.

<אליאב בן שמעון: שנייה.

<אליאב בן שמעון: בהחלט יש היום חברות בנייה שבונות בשיטת המעטפת.

<אליאב בן שמעון: אומנם כל דייר אמור להגיע לחברה ולשבת עם אדריכל החברה ולתכנן את הפנים של הדירה שלו, אבל בהחלט כבר קיימות חברות כאלה.

<עדנה לרמן: מעט.

<עדנה לרמן: אני אומרת "לאצולה".

<עדנה לרמן: זה לא קיים בבנייה לזוגות צעירים.

<אליאב בן שמעון: לא לאצולה, בבנייה המונית.

דוד צור: אני מבקש.

דוד צור: קודם כול, הארת והערת נקודה חשובה.

דוד צור: זרקת פה כפפה שצריך להרים, אולי בחקיקה בעניין הזה, אולי משרד השיכון יתייחס לזה באיזה צו או משהו, אבל זה לא בחוק הזה.

<עדנה לרמן: אמרתי: לחשוב קדימה.

מאיר שטרית: זה לא האכסניה.

דוד צור: החוק של חבר הכנסת שטרית, אני חושב, קודם כול, תורם תרומה משמעותית לשקיפות הדברים, ויש בזה חשיבות רבה מאוד.

דוד צור: החוק הוא חוק שמקדם בעוד משהו יכול להיות, אומנם בשוליים, אבל חשוב, גם אולי בריסון מחירי הדירות ובשקיפות, בעיקר בשקיפות, וזה דבר חשוב מאוד.

דוד צור: לא שהיה מה להסתיר, אבל חשוב שהדברים ייעשו.

דוד צור: אם אין הערות נוספות, אני רוצה לעבור להקראת החוק ולעבור להצבעה.

<אתי בנדלר: יהיו לי הערות כמובן תוך כדי קריאה, אדוני.

דוד צור: מצוין.

<אמיר הלר: רק הערה אחרונה קטנה - -

דוד צור: כן, קטנה.

<אמיר הלר: - - שזה לא יגבר על הוראות החוזה.

<אמיר הלר: לפחות המועד להודעה על הוספה או ביטול, על-פי הוראות - - -

<אתי בנדלר: יש לי הערה גם לזה כמובן.

דוד צור: תיכף נקרא, ואז תעירו הערות לעניין הסעיפים.

דוד צור: בבקשה, מי קורא?

<אתי בנדלר: אני מציעה שאני אקרא במקרה הזה.

דוד צור: בבקשה.

<אתי בנדלר: חוק המכר (דירות) (תיקון מס' ....), התשע"ד-2014.

<אתי בנדלר: תיקון סעיף 3 – קודם כול, אני אקדים ואומר שסעיף 3 לחוק המכר (דירות) עניינו בפרטי המפרט, ואני אקרא את סעיף קטן (א) שלו ואת סעיף קטן (ב), כי אחריהם מוצע להוסיף את סעיף קטן (ב1).

<אתי בנדלר: סעיף 3 בנוסחו הנוכחי אומר כדלקמן: "(א) המפרט יהיה בטופס שקבע השר בצו שהובא לידיעת ועדת הכלכלה - - -" – ולא בכדי אני מדגישה את המילים האלה – "לפני פרסומו ברשומות; צו כאמור יכול שיהיה כללי או לסוג של דירות ותחילתו תהא בתום שלושה חדשים מיום פרסומו ברשומות, זולת אם נקבע בו לכך מועד מאוחר יותר".

<אתי בנדלר: (ב) "המפרט יכול שיתייחס, בנוסף על הדירה הנמכרת, גם לחלקים אחרים של הבניין שבו נמצאת הדירה, למעט דירות אחרות, ולקרקע שעליה עומד הבנין, הכל כפי שנקבע בצו".

<אתי בנדלר: ובכן, נקבע צו לפני שנים רבות, החוק הזה הוא משנת 1973, ואז היה מקובל שמביאים צווים או חקיקות משנה לידיעת הוועדה.

<אתי בנדלר: בשנים האחרונות זה השתנה לחלוטין, והיום הוועדות תמיד מבקשות שזה יובא לאישור הוועדה.

<אתי בנדלר: ולכן אני עוברת עכשיו לסעיף קטן (ב1) המוצע בהצעת החוק.

<אתי בנדלר: "(ב1) המפרט יכלול גם מחירון של פריטים אותם קבע השר, מבין הפריטים שבמפרט, לעניין ויתור או הוספה של פריטים אלה (להלן – פריטים מתומחרים).

<אתי בנדלר: " ולכך יש לי, אדוני, שתי הערות: האחת, שזה יהיה "אותם קבע השר, באישור ועדת הכלכלה".

<אתי בנדלר: השנייה, כפי שמציע חבר הכנסת שטרית, להתייחס גם לעניין שינוי, ויתור או הוספה.

דוד צור: יש בכך הקשחה מהסעיף של "לידיעת ועדת הכלכלה"?

<אתי בנדלר: בוודאי.

<אתי בנדלר: מביאים לידיעת ועדת הכלכלה, ואז ועדת הכלכלה קוראת את הצו ואומרת: עכשיו אני יודעת.

<אתי בנדלר: אישור זה מחייב את אישור הוועדה.

דוד צור: משרד השיכון, יש לו מה לומר בעניין, אני מניח.

<אמיר פז: קודם כול, מהותית בשנים האחרונות באמת אין הבדל.

<אמיר פז: דרך אגב, המפרט לא ישן, המפרט תוקן מחדש ב-2008 והובא לדיון בוועדה הזאת.

<אמיר פז: אף אחד אצלנו לא העלה על דעתו שבגלל שזה רק "לידיעת", הוא לא צריך לבוא לפה ולדון על המפרט, וזה מה שנעשה גם אז.

דוד צור: אז אין לכם התנגדות.

<אמיר פז: אין לנו התנגדות, אבל אם כבר, שיהיה אחיד.

<אתי בנדלר: אני מוכנה לתקן גם את סעיף קטן (א).

<אמיר פז: אם מתקנים את סעיף קטן (א), לא צריך לכתוב את זה גם פה.

<אמיר פז: אם זה נכנס לצו, והצו יהיה באישור הוועדה, אז ממילא - - -

<אתי בנדלר: אין בעיה.

<אתי בנדלר: אם כך, נתקן בסעיף קטן (א) במקום "שקבע בצו" – "באישור ועדת הכלכלה".

מאיר שטרית: האם לא רצוי להכניס פה מהם הפריטים שיבואו בצו?

<אתי בנדלר: כל הפריטים יהיו באותו צו.

מאיר שטרית: זאת אומרת, משרד השיכון יכין את הפריטים, ואתו יש הסכמה.

<אתי בנדלר: נכון.

מאיר שטרית: אני רוצה להבין שיש הסכמה על הפריטים.

<אמיר פז: כן.

דוד צור: איך זה מתבטא, ההסכמה של הפריטים, בחוק?

דוד צור: השר הורה?

<אתי בנדלר: לא, זה רק מאחורי הקלעים.

<אתי בנדלר: כל זה יבוא לידי ביטוי בצו.

מאיר שטרית: צריך להכין צו שיכלול את הפריטים האלה - - -

<אתי בנדלר: יכול להיות, עם כל הכבוד, אני כבר אומרת לחבר הכנסת שטרית, שאם בעת הדיון בצו יהיו נניח נוכחים חמישה חברי כנסת ושלושה מהם ידרשו שיהיו פריטים נוספים בצו, הצו לא יאושר כפי שהוא.

<לאה ורון: הפריטים הנוספים, אני מניחה, לא מדאיגים את הוועדה, מה שמדאיג את הוועדה אלה אותם פריטים שירדו מההסכמות שסוכם עליהם עם חבר הכנסת שטרית.

<אתי בנדלר: הכול יכול להיות.

<אתי בנדלר: יש כרגע הסכמות, אבל כיוון שאני - - -

דוד צור: למה שאותם פריטים שכבר הוסכם עליהם לא יעוגנו עכשיו בחקיקה?

<אמיר פז: גם כך זה לא היה אמור להיות מעוגן בסעיף עצמו, אלא כתוספת נפרדת.

<אמיר פז: אנחנו חושבים שזה רק יבלבל ויסרבל אם תהיה תוספת נפרדת לשלושה, ארבעה או עשרה הפריטים האלה, כאשר המפרט ממילא כולל אותם.

<אמיר פז: אני מודיע שכן נביא תיקון כזה - - -

דוד צור: יש הסכמה, אני לא רואה לובי שמתגייס נגד.

<אמיר פז: בגלל שנטען זה תלוי ביוזמה של השר - - -

דוד צור: אוקיי, זה נכתב לפרוטוקול.

<לאה ורון: לדאבוננו, חקיקת המשנה שמביאים משרדי הממשלה לוועדה משום מה אורכת זמן רב וממושך.

מאיר שטרית: נקבע זמן.

דוד צור: בתוך כמה זמן, אתה מאריך, זה יובא לוועדה?

מאיר שטרית: 60 יום?

<אמיר פז: ממילא אנחנו דנים עכשיו בתיקונים אחרים שלא קשורים למפרט.

דוד צור: אפילו שאני בסך-הכול שנה בכנסת, אנחנו למודי ניסיון שכאשר מגיעות הצעות לתיקון חוק מסוים, הממשלה אומרת לנו שהיא כבר במסגרת הצעת חוק ענקית, גדולה, שאורכת בערך שש קדנציות, ובסוף אנחנו לא רואים את האור בקצה המנהרה.

דוד צור: פה מדובר על משהו מאוד ספציפי, שהיינו שמחים אם היה מגיע בלוח-זמנים סביר.

<אמיר פז: גם התיקון שאנחנו מדברים עליו זה לא צו חדש כמו שהיה ב-2008, אלא תיקונים נקודתיים.

<אמיר פז: לפני חודשיים פרסמנו קול קורא לגבי תיקון הצו, כבר עבר המועד של הגשת ההערות.

דוד צור: האם אתה יכול להגיד לנו כמה זמן זה ייקח בערך עד שזה יגיע לוועדה?

מאיר שטרית: 60 יום.

מאיר שטרית: זה סביר.

<אתי בנדלר: מה שמציע חבר הכנסת שטרית ואני מבינה שגם חבר הכנסת צור עכשיו זה לקבוע בחוק עצמו מתי יובא הצו לאישור ועדת הכלכלה.

דוד צור: 60 יום זה בסדר?

<אמיר פז: שוב, כדי לעמוד מאחורי מה שאנחנו אומרים - -

דוד צור: 90 יום.

<אמיר פז: - - אנחנו מבקשים שיהיו 90 יום.

דוד צור: 90 יום, חבר הכנסת שטרית.

מאיר שטרית: מסכים.

דוד צור: מקובל.

דוד צור: אוקיי.

<אתי בנדלר: שלושה חודשים מיום פרסומו של החוק.

מאיר שטרית: מאה אחוז.

<עדנה לרמן: אני רוצה להבין.

<עדנה לרמן: האם מדובר ברשימת הפריטים?

<עדנה לרמן: די התבלבלתי.

<עדנה לרמן: אני יוצאת מפה, אני לא יודעת להגיד מה היתה ההחלטה.

<עדנה לרמן: מה שהוא אומר עכשיו זו רשימת הפריטים?

מאיר שטרית: כן.

<אתי בנדלר: סליחה?

<עדנה לרמן: מה שמדברים פה זה הפריטים שיהיו ברשימה?

<אתי בנדלר: כן.

מאיר שטרית: כן, שיבואו בצו.

דוד צור: כן.

דוד צור: כאשר מה שכבר הוסכם זו רשימת הפריטים שציינו פה, שחבר הכנסת שטרית הגיע להבנה עליהם עם בוני הארץ.

מאיר שטרית: האם יש התנגדות שנכניס את שמות הפריטים שהשר יביא בצו?

<עדנה לרמן: אני רוצה לדעת מהם באמת.

<עדנה לרמן: רצוי שנדע מהם.

מאיר שטרית: יש מתנגדים לזה?

<אתי בנדלר: זו עמדת משרד הבינוי והשיכון.

<אתי בנדלר: אין לי עמדה בעניין.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: לא כדאי.

מאיר שטרית: למה לא כדאי?

מאיר שטרית: כולם פה לא שקטים.

מאיר שטרית: נכתוב: המפרט יכלול גם מחירון של הפריטים הללו שהשר יקבע, פריטים א', ב', ג', ד', ה'.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אם אפשר ברשותכם להתייחס - - -

מאיר שטרית: בבקשה.

דוד צור: מי הגברת?

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אני ממשרד השיכון.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אם אנחנו רוצים לעשות לטובת הדיירים ולא לסבך אותם עם יותר מדי מסמכים וסתירות ביניהם, והמפרט הוא הבסיס שאתו הם רואים מה הם הולכים לקנות, איך נראה הבית, איך נראים חומרי הגלם, איך נראים החלונות ואיך נראות הדלתות, כדאי שבאותו מסמך יופיע גם אותו מחיר של הפריט, אם הם רוצים לשנות, כי מהניסיון שלי, ואני מתעסקת הרבה עם דיירים, עם מבנים, זה יוצר בלבול.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: כל התוספות והמסמכים יוצרים בלבול מול הדיירים.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: כדאי שזה יופיע במקום אחד.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אם אין ויכוח לגבי מהות הפריטים, אין סיבה שזה לא יגיע מהר.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: הסיבה היחידה שבגללה אנחנו מתעכבים עם ההבאה של הצו, כי אנחנו רוצים לשקף את כל השינויים שהתקבלו במפרט חוק המכר לפי הקול הקורא שלנו.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אין טעם לשגע את השוק ולעשות שלוש פעמים תיקונים למפרט.

<לאה ורון: לא הבנתי את התשובה.

<לאה ורון: אני מתנצלת.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: התשובה היא שאנחנו מעדיפים שזה יהיה במפרט ולא בחקיקה.

<עדנה לרמן: יש לי רק הערה אחת.

<עדנה לרמן: כשכתוב "כיור", אם כתוב "כיור חרסה" מתוצרת זו וזו, אתה יודע איך להתייחס גם למחיר.

<עדנה לרמן: כשכתוב "כיור" ומביאים משהו מטורקיה ואתה לא יודע מה רמת האיכות שלו, אז יש בעיה.

<עדנה לרמן: כיור לבד בלי לדעת איזה כיור - - -

דוד צור: אנחנו לא ניכנס לזה.

<אליאב בן שמעון: כל כיור שנכנס לארץ עובר תקינה.

דוד צור: לא ניכנס לזה.

מאיר שטרית: למרות אי-הנוחות שלי בתור מחוקק, והייתי מאוד רוצה שיופיעו בחוק הפרטים הללו, אני מוכן להגיד שיש לי אמון במשרד השיכון, ואני כבר מודיע שאני אעמוד על המשמר שיגיע הצו.

מאיר שטרית: אני סומך עליכם.

דוד צור: קבענו בתוך 90 יום.

<אתי בנדלר: שלושה חודשים, אדוני.

דוד צור: אנחנו בסעיף?

<אתי בנדלר: קודם כול, אמרנו שבסעיף קטן (א) הקיים במקום "לידיעת ועדת הכלכלה" יהיה "באישור ועדת הכלכלה".

<אתי בנדלר: בסעיף קטן (ב1) יוסף "לעניין שינוי, ויתור או הוספה".

<אתי בנדלר: אלה התיקונים בעניין זה.

<אתי בנדלר: האם אדוני רוצה להצביע על סעיף 1?

דוד צור: מי בעד?

דוד צור: בעד – פה אחד

דוד צור: פה אחד.

דוד צור: הלאה.

<אתי בנדלר: הוספת סעיף 3א: "2.

<אתי בנדלר: אחרי סעיף 3 לחוק העיקרי יבוא: "מחירון הפריטים שבמפרט 3א.

<אתי בנדלר: (א) קונה המבקש לוותר על פריט מתומחר, להוסיף פריט מתומחר או לשנות מיקומו, ימסור על כך הודעה למוכר לפני התקנת הפריט ולא יאוחר מהמועד האחרון שנקבע לכך בחוזה המכר, אם נקבע מועד כאמור.

<אתי בנדלר: " אדוני, אני חוששת.

<אתי בנדלר: לא שאני לא מביעה אמון, אבל תמיד יכולים להיות כאלה שיסטו מהשורה ויכניסו אולי הוראות לא כל-כך לטובת הקונה, כמו למשל שהודעה על כך צריכה להימסר לא יאוחר מ-60 ימים ממועד חתימת החוזה, כשזה יכול להיות שנה וחצי לפני התקנת אותם פריטים.

<אתי בנדלר: לכן אני מציעה להגביל את זה, כדי שלא יסכלו את הרעיון הזה, "ובלבד שלא ייקבע מועד מוקדם מ-60 ימים ממועד התקנת הפריט".

<אמיר הלר: לא.

<אמיר הלר: זה שלב ממש-ממש מאוחר.

<אתי בנדלר: מהו השלב הנכון?

<אתי בנדלר: אני לא רוצה שבחוזה תקבעו מועד לא ריאלי.

<אמיר הלר: גברתי היועצת המשפטית, אני חושב שגם לרגולציה שהיא מאוד חודרנית ברמה של ירידה לפרטים יש גבול לכמה אפשר לרדת לרמה החוזית בין דייר לבין קבלן.

מאיר שטרית: מתי השלב הנכון?

<אמיר הלר: אפשר לקבוע בחוזה מתי לקבלן נוח שימסור לו את השינויים, גם הקבלן רוצה שהדייר בסוף יהיה מרוצה - - -

<אתי בנדלר: זה יכול להיות שנה וחצי לפני הביצוע, למשל?

<אמיר הלר: זה לא יכול להיות שנה וחצי לפני הביצוע.

<אתי בנדלר: למה?

<אמיר הלר: הוא רוצה לקוח מאושר.

<אמיר הלר: גברתי היועצת המשפטית, שנה וחצי לפני הביצוע זה אומר שהוא יכול לצאת מהחוזה ולהגיד שהוא לא מעוניין בחוזה.

<אתי בנדלר: על סמך מה אם החוזה חתום?

<אמיר הלר: בהסכם בדרך כלל כתוב בתוך כמה זמן מוצא היתר בנייה ותחילת עבודה ויש לו מועד למסירת הדירה.

מאיר שטרית: מתי הזמן הנכון?

<אמיר הלר: אני רוצה להזכיר לך, גברתי, - - -

מאיר שטרית: תגיד מתי הזמן הנכון.

מאיר שטרית: מתי הזמן הנכון?

<לאה ורון: אפשר לקבוע חודשיים לפני ביצוע?

<אמיר הלר: לפני ביצוע של הדירה?

<אתי בנדלר: לא של הדירה, של אותו פריט.

<לאה ורון: עוד לפני התקנת הכיור לצורך הדוגמה.

<אמיר הלר: אם הוא מכין את כל האינסטלציה ואת כל הדברים מראש, ואז חודשיים לפני הוא רק צריך לשים את הכיור והוא בא אליו לבקש שינוי: אני לא רוצה לא פה, אלא פה - - -

מאיר שטרית: לכן אנחנו שואלים, תענה מתי - - -

<אתי בנדלר: תגיד אתה מתי הזמן - - -

מאיר שטרית: מתי הזמן הנכון?

<אהוד נדב: רבותי, אני רוצה להתייחס למטרה בעניין.

<אהוד נדב: אנחנו צריכים לראות מהצד של מה שאתם קוראים "לקוח", מהצד של רוכש הדירה.

<אהוד נדב: רוכש הדירה צריך זמן כדי לתכנן.

<אהוד נדב: ברגע שהוא חתם על הסכם המכר, הוא יודע שהוא כבר בעסקה, אנחנו מתחילים את הסטופר מהתקופה הזאת.

<אהוד נדב: הוא לא צריך אחרי שנה וחצי מיום שהוא חתם על החוזה להיזכר להתחיל לתכנן, אז האמירה צריכה להביא בחשבון שני דברים: האחד, שיהיה זמן לקונה לתכנן אחרי שהוא מכר.

<אהוד נדב: הוא בדרך כלל מתחיל כבר לפני - - -

<לאה ורון: אחרי שהוא רכש.

<אהוד נדב: השני, שיהיה זמן לקבלן לבצע את זה.

<אהוד נדב: אלה שתי המגבלות.

מאיר שטרית: אנחנו שואלים: מתי הזמן הזה?

<אהוד נדב: זה תלוי.

<אהוד נדב: אם אנחנו מדברים לדוגמה על העתקת מקום של שירותים.

<אהוד נדב: זה כרוך באינסטלציה שהיא בכל גובה הבניין, אז לא דין העברת שקע בקיר ממקום למקום, כשעוד לא עשית - - -

מאיר שטרית: מתי הזמן הנכון?

מאיר שטרית: חבר'ה, אתם לא עונים לשאלה.

מאיר שטרית: תענו על שאלה פשוטה.

מאיר שטרית: תגידו מתי הזמן מבחינת

מאיר שטרית: כם שבו עדיין יש זמן לקונה לעשות שינוי ועדיין זה טוב לקבלן.

דוד צור: חצי שנה לפני התקנה?

<אמיר הלר: אודי, סליחה.

<אמיר הלר: ההתקנה לפעמים לא רלוונטית, כי לארון מטבח ההתקנה נעשית ממש לפני האכלוס לעומת כל מיני דברים אחרים.

<אמיר הלר: בגלל זה, אולי אפשר להציע – רוני, תגיד לי אתה אם זה בסדר – שזה לא יאוחר מחודשיים לאחר מועד קבלת היתר הבנייה.

<אתי בנדלר: אני מזכירה לכם שלפי ההצעה שלכם השינוי או הוויתור או התוספת חלים לפי ההסכמה שלכם רק לגבי נקודות כוח, נקודות מאור, נקודות אינסטלציה.

מאיר שטרית: זה לא משפיע על האינסטלציה.

<אתי בנדלר: זה לא חל אפילו לגבי אינסטלציה.

<אתי בנדלר: אינסטלציה, נדמה לי שלא הוסכם עליה.

<אמיר הלר: לא.

<אמיר הלר: באינסטלציה הוסכם שזה יהיה חלק מהזיכויים.

<אתי בנדלר: לגבי הזיכויים, אתם צריכים לדעת מראש?

<אמיר הלר: כן.

<אמיר הלר: אני צריך לדעת מראש.

<אתי בנדלר: תגיד לגבי תוספות או שינויים.

<אמיר הלר: כדי להודיע לקבלן המשנה שלי שאני לא רוכש ממנו 100 יחידות, אלא רק 50 יחידות, אני צריך לדעת מראש.

מאיר שטרית: מתי?

<אמיר הלר: אני צריך לדעת את זה מראש.

מאיר שטרית: מתי?

<אתי בנדלר: אני לא יודע למה את מופתעת, אבל אני צריך לדעת מראש.

מאיר שטרית: מתי?

מאיר שטרית: אתה לא עונה על השאלה.

מאיר שטרית: מתי?

<אמיר הלר: זה תלוי.

<אמיר הלר: יש בניין של 30 קומות ויש בניין של שתי קומות - - -

מאיר שטרית: סלח לי, אני בא בניסוח לקראתכם.

מאיר שטרית: התשובה "תלוי" – הסכמתי לקבל את ההרחבה שאתי אומרת, חודשיים מיום האישור.

מאיר שטרית: תענה לגבי הזמן.

מאיר שטרית: אני שואל אותך, תגיד בצורה הגונה מתי הזמן הנכון.

מאיר שטרית: אתה לא יודע, בסדר - -

<אמיר הלר: זה מעקר את החוק.

מאיר שטרית: - - אם אתה לא יודע, אולי מישהו אחר יודע ויגיד לנו מה הזמן הטוב.

מאיר שטרית: אני מנסה להיות הגון כלפיכם.

דוד צור: אתה בחוזה המכר יכול לעקר את כל - - -

<לאה ורון: אולי אתם יכולים לעזור - - -

<אמיר הלר: יש חוזה מכר שנעשה אחרי שהבניין נבנה - - -

<עדנה לרמן: מה שקורה שהקונה - - -

דוד צור: רגע.

דוד צור: דברו שניים-שניים...

<אמיר הלר: יש חוזה מכר שנעשה אחרי שהבניין נבנה, יש חוזה מכר שנעשה כשהבניין נמצא על הנייר עדיין ולא הוצא לו היתר בנייה והוא נמצא כאופציה.

<אמיר הלר: יש שלבים שונים.

<אמיר הלר: יש בניין של 30 קומות ויש בניין של שתי קומות.

<אמיר הלר: בגלל זה המועדים שאתם מבקשים ממני להגיד הם כל-כך משתנים וכל-כך תלויים בכל מיני דברים.

<אמיר הלר: קשה לי להגיד לכם.

<אמיר הלר: לכן אמרתי: מה שנקבע בין הקבלן לבין הדייר בחוזה.

<אתי בנדלר: הרי אתה יודע שזה לא מה שנקבע, זה מה שמוכתב לרוכש.

דוד צור: כן, גברתי.

דוד צור: מי הגברת?

<כרמלה וולקומירסקי: אני מאגודת אדריכלי הפנים.

<כרמלה וולקומירסקי: אני רוצה להגיד משהו גם מניסיון בבנייה יותר ציבורית, אבל לגבי דיור זה אותו דבר.

<כרמלה וולקומירסקי: בדרך-כלל כשקבלן נכנס לפרויקט, יש לו משלב מסוים היתרים, וזה נושא ארוך.

<כרמלה וולקומירסקי: משלב מסוים יש לו גם צפי לגבי לוחות-הזמנים שלו, כי הוא לא יושב באוויר לגמרי, יש לו גם לוח-זמנים שלו עם שינויים לגבי שלבי ביצוע העבודה – שלד בניין, מתי נכנסים קבלני המשנה הראשיים של המערכות.

<כרמלה וולקומירסקי: לא מדובר פה על שקע, אלא באמת על כל הקווים הוורטיקליים, מה שאתם מדברים.

<כרמלה וולקומירסקי: זאת אומרת, שאם הניסיון שלכם, ואנחנו לא מדברים על משהו קטן, בדרך כלל כשמישהו בא לרכוש דירה, הוא יכול בפרקי זמן שונים מבחינת לוח-הזמנים שלכם לבצע את הרכישה, ואז אתה יכול להגיד לו בפרק הזמן הזה שהוא נכנס אתכם לעסקה, בתוך כמה זמן הוא צריך להעביר לך את תוכניות השינויים שלו ואני מכירה את זה מכל מיני מקומות.

<כרמלה וולקומירסקי: אנחנו מחויבים עד מועד מסוים להעביר את השינויים, אבל הדבר הזה צריך להיכנס להסכם.

<כרמלה וולקומירסקי: ברגע שהוא חתם, הוא צריך לקבל מכם את המועד - -

<אמיר הלר: זה מה שאנחנו אומרים.

<כרמלה וולקומירסקי: - - אבל שזה ייכנס בפנים - -

<אמיר הלר: אין בעיה, זה מה שאנחנו אומרים.

<כרמלה וולקומירסקי: - - זה יחייב את שני הצדדים.

דוד צור: זה לא פותר את הבעיה שתכתבו שם בחוזה ביניכם לבין הקונה, בשלב שהוא לא ממש יודע מה הוא רוצה לשנות, באופן שיכבול אותו ביכולת שלו לפנות אליכם בשינוי רלוונטי.

מאיר שטרית: אני לא אוכל להגיד לו: חודש מהיתר הבנייה - - -

דוד צור: מיום החתימה.

מאיר שטרית: עדיין האיש לא יודע שום דבר.

<אמיר הלר: יכול להיות שהבניין מושלם.

<כרמלה וולקומירסקי: יכול להיות שצריך להחליט שהרוכש מקבל בשלב המשא-ומתן איזה צפי של שלבי ביצוע המבנה.

מאיר שטרית: מה לדעתך הזמן הנכון גם מבחינת הבונה, בלי שיעשו לו בלגן גדול בבנייה?

מאיר שטרית: מה הזמן הנכון לקבוע מבחינת הקונה ומבחינת הבונה שעד אז הקונה צריך להודיע על שינוי אם הוא רוצה?

מאיר שטרית: אני לא רוצה לפגוע בהם.

מאיר שטרית: אני רוצה שזה יהיה הגון כלפי הקונים והגון כלפי הבונים.

<כרמלה וולקומירסקי: יכול להיות שצריך בנקודה מסוימת של שלב שלד הבניין.

<אמיר הלר: אם הוא קנה את הדירה כשהבניין הושלם?

<רוני בריק: יש המון שלבים.

דוד צור: אז בחוזה המכר סביר שתאמר לו חודש מחתימת החוזה.

<אמיר הלר: אם הבניין הושלם, אז אי-אפשר.

<אמיר הלר: אז הוא לא עושה שינויים.

<קריאות: - - -

<אמיר הלר: אני לא יכול להגיד "חודש מחתימת החוזה" שיבקש - - -

דוד צור: למה הוא לא יכול?

דוד צור: זה יעלה לו כסף.

דוד צור: הוא יכול.

<כרמלה וולקומירסקי: אפשר, אבל זה יעלה כסף.

<אמיר הלר: לא.

<אמיר הלר: כאן הקבלן כבר יצא מהתמונה.

מאיר שטרית: כשהבניין הושלם, זה לא עומד על הפרק.

<רוני בריק: היות שאני קבלן, אני לא חושב שיש פה עוד קבלן, אז כך - - -

מאיר שטרית: נשמע ממך, הכי טוב.

<רוני בריק: השלבים הם שלבים שונים ואני דווקא מצטרף לגברתי, יש פה בעיה לקבוע את לוחות-הזמנים.

<רוני בריק: אנחנו מנהלים משא-ומתן, ואם הדירה עכשיו מוכנה והקונה מאוד רוצה לקנות ואני מאוד רוצה למכור, אבל הוא יושב עם עורך-דין או עם אדריכל כזה או אחר והוא מבקש ממני לעשות שינויים ואני לא מסכים, זכותו לא לקנות, לכן את המשא-ומתן הזה אני אנהל אתו אם זה יהיה 30 יום או 60 יום או 90 יום.

<רוני בריק: יש בניין שאני בונה, בונים באזור השרון, עדיין בונים אותו בלי חניון תת-קרקעי והוא על עמודים.

<רוני בריק: אני מגיע לקומה ראשונה בסדר גודל של 21 יום עד 30 יום, כבר קדחתי עמודים, אני עושה רצפה של קומה ראשונה, ואז אני חייב גם לדעת את מערכות השירותים.

<רוני בריק: יש בניינים שאנחנו בונים עם חניון תת-קרקעי, זה שישה או שבעה חודשים עד שאנחנו יוצאים מהאדמה במקרה הטוב, ואז יש יותר זמן לקונה בקומה הראשונה.

<רוני בריק: יש הבדל בין קונה בקומה ראשונה לקונה בקומה העשירית או בקומה ה-15 מבחינת לוחות-הזמנים.

<רוני בריק: לכן זה לא רק לצורך הנוחיות שלנו ולצורך ההיערכות שלנו.

<רוני בריק: זה עניין של משא-ומתן, קונה יגיד: אני לא יכול, אני רוצה לשנות, לא קונה את הדירה, אני מאוד ארצה למכור לו, סביר להניח שאני גם אלך לקראתו - - -

מאיר שטרית: תסכימו לשישה חודשים מיום הוצאת היתר הבנייה?

מאיר שטרית: האם זה הגיוני?

<אתי בנדלר: לגבי נקודות חשמל ומאור ושקעים ונקודות כוח.

<אתי בנדלר: רק על זה מדובר.

<רוני בריק: האינסטלציה היא מאוד חשובה - - -

<אתי בנדלר: לגבי ויתור אתה מדבר.

<רוני בריק: סליחה, גברתי, גם לגבי תוספת, כי זה צינור שעובר מלמעלה למטה, אני לא יכול לשחק אתו.

מאיר שטרית: אני מציע שישה חודשים מיום היתר הבנייה.

<אתי בנדלר: אני מציעה, אדוני, אולי שתיעשה הבחנה בין הפריטים שעליהם אנחנו מדברים, קודם כול לגבי תוספות או שינויים במחיר מוסכם, שזה בסך הכול כל נקודות המאור, שקע, כוח וכיוצא בזה.

<אתי בנדלר: כאן לדרוש שבן-אדם ימקם בדיוק את הנקודות שהוא רוצה, שישה חודשים מיום הוצאת היתר הבנייה, אני חושבת שאין אדם סביר שיגיד - - -

<לאה ורון: שלא לדבר על זה שיש שלבים שונים בהוצאת - - -

<אתי בנדלר: יש נקודה מאוד חשובה אולי לגבי שינויים אחרים שהצעת החוק בכלל לא מתייחסת אליהם, או לגבי ויתורים.

<אתי בנדלר: אולי כאן אתם צודקים וצריכים ללכת למועד מוקדם יותר, אבל כשמדברים על הוספה או שינויים במחיר מוסכם, שזה נקודות חשמל, מאור וכוח - - -

<רוני בריק: זה לא ישים בקומות הראשונות, בטח לא בבנייה צמודת קרקע.

<אתי בנדלר: מה לא ישים?

<אתי בנדלר: להוסיף נקודת מאור?

<רוני בריק: בוודאי, יש כבר טיח בקירות.

דוד צור: אני לא רוצה לשמוע יותר מדי הסברים, בסוף נהפוך להיות בנאים פה.

דוד צור: חצי שנה מיום קבלת ההיתר, למעט בניין קיים - - -

<לאה ורון: שבנייתו הושלמה.

<אמיר הלר: יש בנייה צמודת קרקע.

<אמיר הלר: אני עכשיו בונה וילה, אני מחויב לפי החוק לעשות הכול - - -

מאיר שטרית: עולה בדעתך שמי שבונה וילה לא ישב על כל הפרטים בבית שלו?

דוד צור: שם אנחנו פחות מתרגשים, כי שם התכנון נעשה לפרטי פרטים.

<אמיר הלר: החוק חל.

<אמיר הלר: זה אומר שאם אחרי חצי שנה הוא רוצה לשנות, הוא יכול לשנות לפי החוק.

<אמיר הלר: אני לא מבין למה שזה לא ייקבע בחוזה.

<אמיר הלר: חבר הכנסת שטרית, הרי זה היה גם מוסכם עליך.

מאיר שטרית: תקשיב, אתה מביא מקרים קיצוניים שאתה משתמש בהם נגד הטיעון, ואתה לא צודק.

מאיר שטרית: אני מציע לך להיות הגיוני.

מאיר שטרית: אם תלך כך, אני אלך לכיוון השני ואגיד לך: לא מעניין אותי.

מאיר שטרית: אתה תיתן מספיק זמן להודיע, עד חודשיים לפי כניסה לדירה.

מאיר שטרית: אתה רוצה שאני אהיה קיצוני כמוך?

מאיר שטרית: לא.

מאיר שטרית: תהיה הגיוני.

מאיר שטרית: לגבי הקבלן, אני מבין מה שהוא אומר, אז אנחנו מוכנים, למעט בניין קיים, מאה אחוז.

<אמיר הלר: מה זה בניין קיים?

מאיר שטרית: אתה דיברת על דירה גמורה.

מאיר שטרית: בניין שבנייתו הושלמה, זה מחוץ לעניין.

מאיר שטרית: גמרנו, תרד מהעניין.

מאיר שטרית: לגבי בניינים לא קיימים, בניינים שהולכים לבנות.

מאיר שטרית: אתה יודע, hard cases make bad law.

מאיר שטרית: אני לא רוצה להגיע למצב הזה, אתה דוחף אותי בכוונה ללכת לכיוון הקיצוני ההפוך.

מאיר שטרית: אני מציע לך, עזוב.

מאיר שטרית: אני מנסה להיות הגון אתכם.

מאיר שטרית: אנחנו דנים בחקיקה - - -

דוד צור: תן לי רגע להציע, מאיר, האם משרד השיכון במסגרת הצו שתביאו לוועדה לאישור – האם אז תוכלו לבוא, נאמר ונחליט שזה יבוא לפתחכם, שתקבעו על-פי הפריט גם את הזמן?

מאיר שטרית: אני מציע לקבוע חצי שנה מיום תחילת הביצוע, למעט בניין שבנייתו הושלמה.

<רוני בריק: למה לא 60 יום מיום הרכישה?

מאיר שטרית: כי הרכישה יכולה להתבצע שנתיים לפני הבנייה.

מאיר שטרית: אנשים קונים דירות על הנייר.

<רוני בריק: הם מתכננים עם אדריכלים.

<אתי בנדלר: לכולם יש אדריכלים, אדוני?

<אתי בנדלר: לכמה אחוזים מרוכשי הדירות יש אדריכלים?

<אתי בנדלר: הם יכולים לדעת באותו שלב אם הם רוצים עוד נקודת מאור או עוד נקודת חשמל?

מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, חצי שנה מיום תחילת הביצוע.

דוד צור: משרד השיכון, מה עמדתכם?

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אנחנו מציעים לעשות תזמון שהוא לפני תחילת ביצוע העבודות באתר.

דוד צור: כמה זמן?

<ליאורה לבקוביץ זידמן: רגע, נגדיר בשלבים.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: זה שלב ביצוע היסודות, מה שאנחנו קוראים לו "שלב 08", שזה נראה לי שלב שבו אתה עוד לא מדייק את המעטפת של המבנה מבחינת חומרי הגמר, וזאת הנקודה שאנחנו מדברים עליה.

דוד צור: אני הולך להצעה שחבר הכנסת מאיר שטרית הציע פה.

דוד צור: חצי שנה מיום - - -

מאיר שטרית: מיום תחילת ביצוע, למעט בניין שבנייתו הושלמה.

<אתי בנדלר: רגע.

<אתי בנדלר: שישה חודשים - - -

מאיר שטרית: מיום תחילת הביצוע.

<אתי בנדלר: מיום תחילת הביצוע של מה, אדוני?

מאיר שטרית: של הבנייה, של הבניין.

<לאה ורון: מיום תחילת הבנייה.

דוד צור: מיום היתר הבנייה.

מאיר שטרית: מיום תחילת הבנייה.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: זה לא טוב.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: תחילת הבנייה זה משהו קצת חמקמק, כי עבודות הפיתוח באתר הן תחילת בנייה - - -

מאיר שטרית: מיום יציקת יסודות - -

<עדנה לרמן: זה גם תלוי בקומות.

מאיר שטרית: - - איזה שלב זה?

<ליאורה לבקוביץ זידמן: זה שלב 08.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: שלב 07, 08, מה שאנחנו מציעים.

מאיר שטרית: 08 זה יציקת יסודות?

<ליאורה לבקוביץ זידמן: כן.

מאיר שטרית: בשלב 08.

<אמיר הלר: גם אינסטלציה?

<אתי בנדלר: איך קראתם לזה?

<אתי בנדלר: מיום תחילת מה?

מאיר שטרית: יציקת יסודות.

<קריאות: - - -

<ליאורה לבקוביץ זידמן: לא חצי שנה.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: לא יאוחר מסיום שלב 08.

<אתי בנדלר: לא יאוחר מיום סיום איזה שלב?

<ליאורה לבקוביץ זידמן: 08, שזה ביצוע היסודות, ביצוע ביסוס המבנה.

<קריאות: - - -

<עדנה לרמן: למה הוא צריך להחליט אז?

<עדנה לרמן: לקומה 28 או 22 יש זמן, למה צריך עכשיו - - -

<אתי בנדלר: תשמעו את ההערה הזאת.

<אתי בנדלר: אני חושבת שזה באמת לא ראוי.

<אתי בנדלר: זה פוגע בחלק מהדיירים.

<אתי בנדלר: אני יכולה לומר לכם שיש רבי קומות, עד שמגיעים לקומה ה-19 או אפילו 9, יש עוד שנה וחצי מאותו שלב.

<אתי בנדלר: אולי בכל זאת הצעה שמשרד הבינוי - - -

דוד צור: של 08?

<אתי בנדלר: לא, שמשרד הבינוי יגיש הצעה לכלול את זה בצו בהתאם לסוגי הדירות, אם מדובר בבניית רבי קומות או לא.

<אתי בנדלר: למה לחתוך את זה?

מאיר שטרית: אני חושב שסתם מסבכים את המצב.

<לאה ורון: לא לפני.

<לאה ורון: אם הקבלן רוצה לאפשר - - -

מאיר שטרית: יש קבלן אחד.

מאיר שטרית: אני אדבר עם הקבלן.

<לאה ורון: תתחמי אותו.

<אתי בנדלר: ודאי שלא לפני.

<אתי בנדלר: ובלבד שלא ייקבע מועד מוקדם - - -

מאיר שטרית: תנסה לחשוב מזווית הראייה של הקונה.

מאיר שטרית: הרי פה האינטרס שהקונה יהיה מרוצה גם מבחינתך.

מאיר שטרית: אתה לא רוצה למכור לקונה ממורמר את הבית, לכן אתה נותן לו אופציה לשנות.

מאיר שטרית: בארצות-הברית למשל, שם לא מוכרים דירות לפני שהן גמורות.

מאיר שטרית: אגב, בסן-פרנסיסקו, ניו-יורק, אתה קונה דירה רק אם היא מושלמת, ואז אדם יכול להיכנס, לבחור כל דבר, לשנות מה שהוא רוצה, לבחור את הטפטים, יעשו לו מה שהוא רוצה.

מאיר שטרית: אנחנו לא שם.

מאיר שטרית: לצערי אנחנו רחוקים מאוד משם, למרות שהמחירים פה יותר יקרים משם.

מאיר שטרית: אנחנו עדיין מאוד רחוקים משם.

מאיר שטרית: בואו ננסה להיות הגונים.

מאיר שטרית: תגיד אתה בהיגיון מה לדעתך זמן נכון, שגם לך זה טוב.

מאיר שטרית: אתה רוצה מראש, ובצדק, לדעת מה השינויים כדי להיערך אליהם.

מאיר שטרית: אנחנו לא מדברים על שינויים באינסטלציה של הבניין, אנחנו לא מדברים על היסודות של הבניין, לא מדברים על הקירות של הבניין, לא מדברים על המעטפה החיצונית, לא מדברים על החלונות, לא מדברים על הדלתות, מדברים על דברים פנימיים.

מאיר שטרית: קרמיקה וריצוף מגיעים אחרי שכבר גמרת את כל הבניין.

מאיר שטרית: זה עיקר השינויים שאנשים עושים.

מאיר שטרית: מטבח זה אחרי שגמרת את הבניין, נקודות חשמל זה אחרי שכמעט גמרת את הבניין.

מאיר שטרית: לכן יש זמן מסוים שבו עדיין הגון להגיד לדייר: אדוני, תגיד לי מה אתה רוצה ואני אשנה לך.

מאיר שטרית: לך זה טוב, להם זה טוב, לא מבזבזים לך כסף.

מאיר שטרית: אם היית יכול להגדיר זמן נתון, להגיד לי מתי, זה היה פותר לנו את הבעיה ולא לחכות שמשרד השיכון יכניס אתכם לצווים, לשלב כזה וכזה וכזה.

<אמיר הלר: יש לי הצעה, חבר הכנסת שטרית - -

<רוני בריק: אני מקבל את ההצעה של משרד השיכון, 90 יום מ-08.

<אמיר הלר: - - תגיד לי אם ההצעה הזאת מקובלת עליך.

דוד צור: סליחה, סליחה.

דוד צור: מדבר הקבלן עכשיו.

דוד צור: אתם הבונים, הוא הקבלן.

<אהוד נדב: מדובר בסגן נשיא התאחדות בוני הארץ.

דוד צור: רגע, הקבלן אומר את - - -

<אמיר הלר: הקבלן הוא סגן נשיא התאחדות בוני הארץ.

דוד צור: הקבלן.

דוד צור: הוא גם קבלן.

מאיר שטרית: מאה אחוז, אחרת הוא לא יכול היה להיות סגן נשיא - - -

דוד צור: סיימת לדבר?

מאיר שטרית: אני מדבר אתו בתור קבלן, לא בתור סגן.

דוד צור: מה התשובה שלך?

<רוני בריק: אני מסכים.

<רוני בריק: אני חושב ש-90 יום מ-08 זה די סביר.

<רוני בריק: אני שוב חוזר למה שאמרתי קודם, שאני מצטרף לגברתי.

<רוני בריק: בכל מצב יהיה חוק, אנחנו נעמוד בחוקים, אנחנו מקיימים חוקים, עם זאת, תמיד זה יבוא לדירה מוכנה, דירה לא מוכנה, דירה מרוצפת, לא מרוצפת.

<רוני בריק: זאת אומרת, יש פה מיליון ואחד שינויים פר הסכם, פר חוזה, פר לוח-זמנים.

<רוני בריק: לוחות-הזמנים משתנים.

מאיר שטרית: אני מעדיף שישה חודשים.

<קריאה: - - -

דוד צור: אני לא יכול לשמוע את כולם, זה כבר נהיה - - -

<אמיר הלר: אני רוצה להציע הצעה.

דוד צור: שנייה.

דוד צור: היועצת המשפטית כתבה פה נוסח שאני חושב שהוא יכול לענות על שני הדברים האלה.

דוד צור: מה שכותבת לנו היועצת המשפטית שלנו: ובלבד שלא ייקבע מועד מוקדם - - -

<אתי בנדלר: זה בא בסוף.

<אתי בנדלר: ולא יאוחר מהמועד האחרון שנקבע לכך בחוזה המכר, אם נקבע מועד כאמור - -

דוד צור: - - ובלבד שלא ייקבע מועד לשישה חודשים מיום סיום שלב ביצוע היסודות בבניין.

דוד צור: ה-08 שאמרת.

<אמיר הלר: שישה חודשים - - -

דוד צור: תקשיבו עכשיו לסייג: או מועד אחר שיקבע השר בצו – אנחנו נותנים פה אפשרות לגמישות, שהשר בסוף יקבע בצו – באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, ורשאי השר לקבוע מועדים שונים לסוגי בתים או דירות.

מאיר שטרית: מקובל עלי.

דוד צור: מי בעד?

<עדנה לרמן: הערה אחת.

<אמיר הלר: אני יכול רק הערה קטנה?

דוד צור: בלי הערה.

דוד צור: מי בעד?

דוד צור: בעד – פה אחד

<לאה ורון: אושר.

דוד צור: בבקשה.

<אמיר הלר: חבר הכנסת שטרית, אפשר הצעה אחרת, יכול להיות שזה יהיה מקובל עליך?

<אמיר הלר: ההצעה שאנחנו מציעים היא 90 יום מההיתר, מהיתר הבנייה - - -

מאיר שטרית: לא.

מאיר שטרית: לא מקובל.

דוד צור: עזוב, אתה חוזר עוד פעם.

דוד צור: אפשרנו את הפתח הזה - -

מאיר שטרית: עזוב, גמרנו.

מאיר שטרית: הלאה.

דוד צור: - - אם השר יחשוב בצו שלגבי בניינים מסוימים שתגדירו אתם שאכן 90 יום זה הזמן הריאלי, הוא יקבע בצו ואנחנו נאשר את זה בוועדת הכלכלה, אבל קבענו לפחות את הכלל וממנו עכשיו אפשר לחרוג.

<לאה ורון: כולנו יודעים שישנם היתרי בנייה שמוצאים למבננים שלמים.

מאיר שטרית: שנתיים קודם.

<לאה ורון: לסדרה שלמה של בניינים.

<קריאה: היה המשך.

<אמיר הלר: היה המשך לסעיף.

<לאה ורון: אבל הוא דיבר על התייחסות להיתר הבנייה.

<אמיר הלר: לא.

<אמיר הלר: רציתי להתייחס למועד ההסכם.

דוד צור: אנחנו ממשיכים להקריא.

<אתי בנדלר: אם כך, בסעיף קטן (א), הנוסח שאושר בוועדה זה "קונה המבקש לוותר על פריט מתומחר, להוסיף פריט מתומחר או לשנות מיקומו, ימסור על כך הודעה למוכר לפני התקנת הפריט ולא יאוחר מהמועד האחרון שנקבע לכך בחוזה המכר אם נקבע מועד כאמור, ובלבד שלא ייקבע מועד מוקדם לשישה חודשים מיום סיום שלב ביצוע היסודות בבניין או ממועד אחר שיקבע השר בצו, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, ורשאי השר לקבוע מועדים שונים וסוגי בתים או דירות".

מאיר שטרית: מאה אחוז.

<אתי בנדלר: "(ב) הודיע קונה למוכר על ויתור על פריט מתומחר" – עכשיו אנחנו מדברים רק על ויתור – "יזכה אותו המוכר במחיר הנקוב במפרט לגבי אותו פריט; הודיע קונה למוכר על שינוי או הוספת פריט מתומחר, יחייב אותו המוכר במחיר הנקוב במפרט לגבי אותו פריט".

דוד צור: הערות לסעיף.

<אתי בנדלר: אני רק רוצה לוודא שהתוספת או הזיכוי חלים רק אם הוא הודיע במועד הנקוב, שאם לא כן, הוא לא יהיה זכאי לכאורה - - -

מאיר שטרית: זה לא עולה אוטומטית מהחוק?

<אתי בנדלר: אני מבהירה את זה.

דוד צור: מי בעד?

דוד צור: בעד – פה אחד

דוד צור: פה אחד.

דוד צור: סעיף קטן (ג).

<אתי בנדלר: "(ג) המוכר ימסור מרפט מעודכן לקונה שהודיע לו על שינוי, ויתור או על הוספה כאמור בסעיף קטן (ב)."

דוד צור: הערות לסעיף הזה?

דוד צור: מי בעד?

דוד צור: בעד – פה אחד

דוד צור: פה אחד.

<אתי בנדלר: הוועדה גם הציעה קודם וצריכים להצביע על זה, שצו לפי סעיף קטן (ב1), צו ראשון, לפי סעיף קטן (ב1) כנוסחו בחוק זה, יובא לאישור ועדת הכלכלה, בתוך כמה?

<אתי בנדלר: שלושה חודשים מיום פרסום החוק?

דוד צור: שלושה חודשים.

<אמיר פז: צריך גם לקבוע הוראת מעבר בשאלה לגבי תחולה.

<אמיר פז: צריך לחשוב.

<אתי בנדלר: צריכים לחשוב מה קורה עם חוזים שכבר נחתמו.

<אמיר פז: חוזים שכבר נחתמו, אי אפשר לגעת.

<לאה ורון: חוזים שכבר נחתמו זה ברור.

<אתי בנדלר: מה הבעיה?

<אתי בנדלר: מרגע שהחוק כבר ייכנס לתוקפו ויהיה כבר מפרט מעודכן, זאת אומרת, מרגע שיהיה - - -

מאיר שטרית: בניינים שהתחילו בנייתם.

<אתי בנדלר: זה יחול על חוזים שייחתמו החל מיום כניסתו של הצו המעודכן.

<אמיר הלר: את לא יכולה באמצע הבנייה לעשות את זה.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: זה מאוחר מדי.

<אמיר פז: הבעיה היא אם זה בניין שמכרו חצי מהדירות, והוא כבר בשלב מתקדם.

<אמיר פז: אז יש גם בעיה עם לוחות-הזמנים.

מאיר שטרית: לכן אמרו: בניין חדש.

<אהוד נדב: על בניינים חדשים שייבנו בתוךX זמן מיום כניסת החוק לתוקף.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: לא.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אני מציעה שהתזמון יהיה היתר הבנייה, האם ניתן להם היתר הבנייה או לא.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: מועד בנייתם זה בעיה.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אם היתר הבנייה ניתן לאחר כניסתו לתוקף של החוק הזה - - -

דוד צור: מקובל.

דוד צור: מאשרים.

<אתי בנדלר: זה נורא רחוק, אדוני.

<אתי בנדלר: תחשבו על זה שהיום ניתן היתר בנייה למבנה שעוד לא התחילו למכור בו דירות, עוד לא נעשו חוזים - -

<ליאורה לבקוביץ זידמן: הוא עוד לא מתוכנן.

<אתי בנדלר: - - אין שום דבר.

מאיר שטרית: אולי אפשר לפני התחלת הבנייה – בניינים שטרם התחילה בנייתם.

<אתי בנדלר: יכול להיות שיתחילו את הבנייה - - -

<ליאורה לבקוביץ זידמן: זה חמקמק.

מאיר שטרית: שלא התחילו לבנות.

<אמיר פז: תחילת בנייה זה לא מוגדר, זה מאוד בעייתי.

<אמיר פז: דבר שני, אם ניתן היתר בנייה, זה אומר שזה כבר מתוכן.

<אמיר פז: יש כבר תכנון.

דוד צור: זה לא אמור להיות בתוך הצו?

<רוני בריק: סליחה.

<רוני בריק: אי-אפשר למכור לפני היתר בנייה.

<רוני בריק: לפי החוק אנחנו לא יכולים למכור לפני היתרי בנייה.

<קריאות: - - -

מאיר שטרית: - - - חוזים חתומים.

<רוני בריק: והתניות.

<רוני בריק: אני כפוף לחוק.

מאיר שטרית: ענבל אור, כל הבניינים שהיא עכשיו הפסידה.

<לאה ורון: כל קבוצות הרכישה.

מאיר שטרית: כל קבוצות הרכישה למיניהן ועוד ועוד.

<רוני בריק: לא קבלנים.

מאיר שטרית: גם קבלנים שבונים.

דוד צור: מה הנוסח הסופי שאנחנו רוצים לעניין תחולה?

מאיר שטרית: כל בניין שבנייתו טרם החלה, עליו זה יחול.

<אתי בנדלר: הוא נמכר לפני אותו שלב שדובר עליו קודם.

<עדנה לרמן: או שהתכנון הפנימי שלו עוד לא בוצע.

מאיר שטרית: אי-אפשר לדעת, אם יש לו היתר בנייה, אז כאילו יש תכנון פנימי.

<עדנה לרמן: כשהלקוח רוצה לקנות, עוד לא התחילו.

<עדנה לרמן: יש היתרי בנייה, אבל לא ביצעו ללקוח.

מאיר שטרית: לכן אני אומר: בניין שבנייתו טרם התחילה.

דוד צור: אם קבענו שזה שלב היסודות, למה שהתחולה לא תהיה - - -

<אמיר הלר: זה לא רלוונטי.

<אמיר הלר: החלת החוק מצריכה היערכות של קביעת המחירונים, קביעת הסגירה של המחירים וכל דבר וכו' וכו'.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: בשלב ביצוע היסודות - - -

דוד צור: זה לא קיים?

דוד צור: אין לכם מחירים?

<אמיר הלר: הרבה פעמים, והסברנו את זה בדיון הקודם שאין מחירים לכל מיני כלים לפני שלבים מסוימים, כי סוגרים עם קבלן על הריצוף לקראת סוף התהליך.

מאיר שטרית: קודם אמרתם שאי-אפשר לשנות - - -

<אמיר הלר: זה לא רלוונטי - - -

מאיר שטרית: אמרת קודם שאי-אפשר לשנות כי זה מוקדם מדי.

מאיר שטרית: עכשיו אתה אומר: לא, אנחנו לא יכולים לעשות, כי זה מאוחר מדי.

<אמיר הלר: חבר הכנסת שטרית, במחילה מכבודך, בבקשה לא לרדת עלי על מה שאני אומר, אני אומר כדי לסייע בדיון.

מאיר שטרית: פעם אתה אומר א' ופעם אתה אומר ג'.

<אמיר הלר: אני מבקש לא לקבל את הריקושטים האלה כאילו אני עכשיו אומר דברים - - -

מאיר שטרית: אתה אומר דבר והיפוכו.

<אמיר הלר: אני לא אומר דבר והיפוכו, אני מאוד קוהרנטי.

<אמיר הלר: אני מציע שבנושא הזה, כדי שיהיה ברור על איזה פרויקטים זה חל ועל איזה פרויקטים זה לא חל, אז פרויקטים שטרם הוצא עליהם היתר בנייה, מכאן ואילך זה יחול וכו'.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: נכון.

<אמיר הלר: אנחנו מדברים על חוק שנעשה לאורך שנים ויחול לאורך שנים.

מאיר שטרית: אם לא התחילו בניין, למה אני לא יכול לשנות?

מאיר שטרית: מה ההבדל?

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אני רוצה לעזור.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: היתר הבנייה הוא מועד שהוא לא שחור-לבן, שיש לגביו דוקומנטציה ואתה יכול להוכיח כשמתגלעים ויכוחים, מועד התחלת הבנייה הוא מועד קצת חמקמק, וברגע שהוא לא שחור-לבן קשה לקבוע מועד כזה כמועד תחילה, לכן הנושא של היתר בנייה - - -

<אתי בנדלר: אני רוצה לשאול עכשיו מבחינת ההצדקה לגבי הדיירים.

<לאה ורון: הוא כל כך מוקדם המועד הזה.

<לאה ורון: יש היתרי חכירה - - -

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אנחנו מסתכלים על זה בטווח הזמן המיידי, אבל לאורך זמן חשוב שזה יהיה מועד נקוב, קבוע וידוע שאפשר לבדוק.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: זה מה שחשוב.

<אתי בנדלר: אני מבינה את מה שאת אומרת, אבל אני רוצה לשאול אתכם דווקא, האם זה סביר שבניין שכבר חפרתם יסודות, תתחילו לחתום חוזים בקשר אליו בעוד חצי שנה - - -

<אמיר הלר: לא, זה לא עובד כך.

<אהוד נדב: את צריכה לממן את הפרויקט הזה.

מאיר שטרית: רגע.

מאיר שטרית: יש לי הצעה אחרת.

<אהוד נדב: זה לא שקודם הדירה בנויה ואז את מוכרת.

<אתי בנדלר: ברור.

<אתי בנדלר: ברור.

<אהוד נדב: עוד לפני שאת עולה על הקרקע הרבה פעמים, מרגע שיש לך היתר בנייה, את רשאית להתחיל למכור.

<אהוד נדב: הבנק המלווה, זה רוב הפרויקטים, הוא דורש שיהיה פריסל, הוא דורש שיהיו מכירות של דירות כדי לממן את הדבר הזה.

מאיר שטרית: מה הזמן הממוצע מיום שמקבלים היתר עד שמתחילים לבנות?

<לאה ורון: זה מאוד תלוי בקבלן.

<רוני בריק: זה 30 יום גג.

<אהוד נדב: מבחינת הקבלן, היות והוא משלם על היתר הבנייה, הוא משלם את האגרות וכו', כדאי לו כמה שיותר מהר.

<אהוד נדב: הוא משלם, יש לו מימון.

<אתי בנדלר: האם למשרד הבינוי והשיכון יש איזה נתונים על פערי זמן בין מתן היתר בנייה לבין תחילת בנייה?

מאיר שטרית: אני מכיר 4 שנים, אני מכיר 5 שנים, אני מכיר 7 שנים.

<לאה ורון: גם אני.

<אתי בנדלר: חוזים שמכרו ב - - -

<ליאורה לבקוביץ זידמן: ללא קשר לנתונים האלה, שלב היתר הבנייה הוא השלב שבו אתה מחפש את הקליינטים ועושה אתם התקשרויות, וזה השלב שבו נחתם ההסכם בין הדייר לבין הקבלן, ולכן זה השלב הנכון מבחינת החלת תנאים שמשנים את ההתקשרות בין היזם לבין הדייר.

דוד צור: על זה דנו קודם.

דוד צור: שואל אתכם חבר הכנסת שטרית מהניסיון שלכם.

דוד צור: אנחנו לא רוצים שהחוק הזה יהיה אות - - -

מאיר שטרית: מתה.

דוד צור: לא אמרתי מתה, אבל עוד חמש שנים אולי התיקון הזה יראה פרי.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: מה פתאום.

דוד צור: לכן אנחנו שואלים מבחינת הניסיון שלכם.

דוד צור: האם הזמן הממוצע בין היתר הבנייה לבין תחילת הבנייה הוא בטווח של חודשים או שנים?

<אמיר הלר: היתר בנייה הוא לשנה.

דוד צור: רגע.

<אמיר הלר: היתר בנייה פג אחרי שנה, אני מנסה להגיד את זה.

<אמיר הלר: היתר בנייה לא נמשך, אלא אם כן האריכו אותו ונחדש אותו.

מאיר שטרית: כולם מחדשים אותו.

מאיר שטרית: נו, באמת.

<רוני בריק: אף אחד לא מוציא היתר בנייה ולא בונה.

<רוני בריק: אני יכול לקבל את החשבון להיתר הבנייה, ואם אני מחליט שאני לא רוצה לשלם, אני גם לא משלם.

<רוני בריק: אף אחד לא מוציא היתר בנייה ולא בונה - - -

<עדנה לרמן: בשלב הזה שום לקוח שקונה דירה כשזה על הנייר לא יכול לתת שינוים, זה מוקדם מדי, ואז הסעיף הקודם הולך לאיבוד.

<עדנה לרמן: הכול קשור אחד בשני.

<אהוד נדב: לא, זה לא הולך לאיבוד, סליחה.

<אהוד נדב: הסעיף, הגדרנו אותו לשלב היסודות.

דוד צור: גברתי, את מבלבלת בין הסעיפים.

<אהוד נדב: נכון, שינו את הסעיף.

דוד צור: גברתי, את מבלבלת בין הסעיפים.

דוד צור: הסעיף הקודם מקבע זמן הרבה יותר קצר שהוא בשלב היסודות.

דוד צור: כרגע אנחנו דנים בתחולת החוק, האם החוק יחול על הבניינים הקיימים או כאלה שנחתמו עליהם חוזה, או כאלה שיש עליהם רק היתר בנייה.

דוד צור: אני הולך על שלושת הצמתים האלה.

<אתי בנדלר: יש קשר בין הדברים.

דוד צור: לא, היתרנו אותו.

<אתי בנדלר: רגע, אז אני רוצה לשאול.

<אתי בנדלר: נניח שייחתם חוזה בנייה אחרי שהצו כבר יאושר ובטרם הושלם שלב היסודות.

<אתי בנדלר: האם במקרה כזה, אדוני רוצה לומר שלא תהיה אפשרות לדייר לבקש שינוי?

<אתי בנדלר: החוזה ייחתם אחרי שהצו כבר יהיה בתוקף וטרם הושלם שלב היסודות, ורק אז הם באים לחתימת חוזה.

<אתי בנדלר: בשלב כזה לא ניתן יהיה לבקש שינוי או ויתור?

דוד צור: אם הצו יאפשר, אז כן.

<אתי בנדלר: לכן אני אומרת - - -

<אהוד נדב: יהיו הוראות תחולה גם על הצו.

<אהוד נדב: הרי גם הצו יצטרך הוראות מעבר.

מאיר שטרית: את מסכימה אתי שהצו יחול על בניינים שטרם עברו שלב 08?

<אתי בנדלר: נכון.

מאיר שטרית: אז זה נכנס לתוקף מיידי לכל בניין שעוד לא התחילו בבנייתו.

<אתי בנדלר: נכון, ובלבד שהצו כבר נכנס לתוקפו.

מאיר שטרית: זה הכיוון הנכון ושיקום בית משפט.

מאיר שטרית: אני רוצה לראות שקבלן יגיד: אני לא משנה, כיוון שהתחלתי לבנות יומיים קודם.

מאיר שטרית: כלאם פאדי.

דוד צור: משרד השיכון, מה אתם אומרים?

דוד צור: סביר?

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אני לא משפטנית.

מאיר שטרית: אני כן.

דוד צור: זה לא קשור למשפטנית, זה קשור לניסיון.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אני חוזרת על דעתי שחשוב שיהיה מועד שאפשר לאשש אותו.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: זה מה שאני חושבת.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: חייב להיות מועד שיש דוקומנטציה לגביו.

<לאה ורון: ברגע שחבר הכנסת שטרית אומר "תחילת ביצוע", זה בכל מקרה יוזמה שלאחר ההיתר, זאת אומרת הוא מיטיב עם אותם רוכשים צעירים שהוא היה מעוניין לסייע להם.

דוד צור: אנחנו מבלבלים בין הסעיפים.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אתם מבלבלים בין שני הסעיפים.

דוד צור: אנחנו עושים סלט מהסעיפים.

דוד צור: כרגע מדובר רק על התחולה.

<אתי בנדלר: נכון.

דוד צור: ממתי תיכנס תחולת החוק.

<לאה ורון: התחילה, לא התחולה.

<אתי בנדלר: אני מציעה שזה יחול לגבי חוזים שייחתמו, לגבי דירות בבניינים שטרם הסתיים בהם שלב ביצוע היסודות, ובלבד שהצו כבר נכנס לתוקפו.

מאיר שטרית: בדיוק.

מאיר שטרית: מקובל עלי.

<אתי בנדלר: זה בסדר?

מאיר שטרית: מאה אחוז.

<לאה ורון: מצוין.

דוד צור: משרד השיכון.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אני חייבת להגיד משהו.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: כל תקנות התכנון והבנייה שמדברות על נושא של רגולציה וסטנדרטים, המועד שאליו הן מתייחסות הוא מועד קבלת היתר הבנייה.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: גם בכל הרגולציות שלנו אנחנו מנסים לא לבלבל את השוק ולהתייחס לאיזה מועד שהולך כחוט השני לאורך כל ההתקשרויות, כל הקביעות, כל התקנים, כל הרגולציות.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: זה לא נכון לקבוע תזמון מועדים שונים ביחס להתקשרויות שונות.

<אתי בנדלר: זה ממש לא רלוונטי, עם כל הכבוד.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: זה רלוונטי בעיני מאוד.

<אתי בנדלר: ברור שרגולציה לגבי קבלנים, הם צריכים לדעת מה הרגולציה החלה עליהם במועד קבלת היתר בנייה.

<אתי בנדלר: זה ברור לחלוטין.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: סליחה, אנחנו לא מדברים על זה - -

<קריאות: - - -

<ליאורה לבקוביץ זידמן: - - אנחנו מדברים על מועד - - -

<לאה ורון: כל מה שאתם מדברים זה תקופת הביניים.

<לאה ורון: זו תקופה קצרה שהיא תקופת הביניים.

<לאה ורון: זה הכול.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: זו לא תקופת ביניים, אנחנו מסתכלים על זה מחר, אבל זה בסך-הכול יחול על כל ענף הבנייה מעכשיו ואילך.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אנחנו תמיד משתדלים, ובכל החקיקות שנוגעות לבנייה, שמועד קבלת היתר הבנייה יהיה מועד ש-go/no go, ולכן חשוב שיהיה מועד אחד שכולם מתייחסים אליו בכל החקיקות, וזה איזה בסיס למתודולוגיה של התנהלות בענף הבנייה.

מאיר שטרית: את צודקת בצד העקרוני, אבל את מוציאה מהכלל הזה אלפי זוגות צעירים שלא יכולים לשנות שום דבר.

מאיר שטרית: זה לא הגיוני.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: אני מסתכלת על ענף הבנייה, וכל התזמונים משגעים את כולם.

דוד צור: קודם כול, אני חייב להגיד, ליאורה, תרמת לנו מאוד לדיון.

דוד צור: אני מתכוון לזה ברצינות.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: בגלל זה אני פה.

<ליאורה לבקוביץ זידמן: תודה.

דוד צור: אני מתכוון לזה ברצינות, כי בסוף אלה נושאים מקצועיים וטוב שהממשלה בעניין הזה יכולה לתרום את תרומתה, להאיר גם את עינינו.

דוד צור: מכיוון שזה עניין עקרוני, לא קשור לדעתי לרגולציה, אלא קשור לבשורה שתצא מפה, מחוק השקיפות הזה, אני חושב שאנחנו צריכים לקבל החלטה שהיא קוהרנטית לסעיף הקודם, שמדברת משלב היסודות, ועם זה נתקדם.

<אתי בנדלר: רק חוזים שייחתמו לגבי דירות באותם - - -

דוד צור: תקראי שוב את הנוסח.

<אתי בנדלר: כמובן זה לא נוסח סופי, זה ברמה של עקרונות, שזה יחול לגבי חוזים שייחתמו לגבי דירות בבניינים שטרם הסתיים בהם שלב ביצוע היסודות, ובלבד שהצו כבר נכנס לתוקפו.

<אתי בנדלר: זאת אומרת, שהתמונה היא ברורה.

דוד צור: מי בעד?

דוד צור: בעד – פה אחד

דוד צור: תודה.

דוד צור: אני נועל את הישיבה.

דוד צור: תודה רבה לכולם על ההשתתפות, על התרומה.