ועדת הכנסת, כנסת 19, פרוטוקול מספר 65, 2014-02-03 09:30

יריב לוין: רבותי, אני פותח את הישיבה כדי שנוכל לשחרר את האנשים.

יריב לוין: נתחיל ברשותך מנושא ב' – אני יכול להתחיל ממנו?

ירדנה מלר-הורוביץ: מב'?

יריב לוין: כן, ואז נעבור לא'.

יריב לוין: הנושא הראשון על סדר-היום: הרכב ועדה משותפת בהתאם לחוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגרי מידע, התש"ע-2009 – פניית יו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה.

יריב לוין: יש צורך להקים ועדה משותפת לצורך הטיפול בהתאם לחוק הזה.

יריב לוין: ההרכב המוצע הוא הרכב של שישה חברים.

יריב לוין: מטעם ועדת החוקה, חוק ומשפט: חבר הכנסת דוד רותם שיהיה היושב-ראש ושולי מועלם.

יריב לוין: ועדת הפנים והגנת הסביבה: תמר זנדברג ורינה פרנקל.

יריב לוין: וועדת המדע והטכנולוגיה: חברי הכנסת משה גפני ומאיר שטרית.

יריב לוין: אני מבין, חבר הכנסת מקלב, שאתה רוצה איזושהי התייחסות לעניין הזה.

יריב לוין: בבקשה.

אורי מקלב: אני באמת רוצה רק לשקף את הפנייה של יושב-ראש ועדת המדע, בקשתו שהוא יעמוד בראש הוועדה הזאת.

דוד רותם: מי זה יושב-ראש ועדת המדע?

אורי מקלב: משה גפני, אם אתה לא יודע.

אורי מקלב: במקרה הזה לא בגלל שהוא מתנגד דווקא לזה שאתה תעמוד, אבל אני חושב שהוא מייצג את עמדת הוועדה בכללותה ולאורך השנים, שהיא זאת שישבה בראשותו של חבר הכנסת מאיר שטרית.

אורי מקלב: כשאומרים ביומטרי מתכוונים מאיר שטרית בתפקידו כיושב-ראש ועדת המדע.

אורי מקלב: ועדת המדע היא זאת שדנה בכל החוק הזה, ישיבות רבות, אני חושב 15 פעם שהיא ישבה, 15 ישיבות.

מאיר שטרית: כל פעם שבע-שמונה שעות.

אורי מקלב: כל פעם שבע-שמונה שעות.

דוד רותם: מה כתוב בחוק?

אורי מקלב: עכשיו, החוק גם קובע ששתי ועדות יקומו.

דוד רותם: איזו?

אורי מקלב: הוועדה הזאת ועוד ועדה שהיא ליישומים.

אורי מקלב: בחוק כתוב בפירוש בוועדה של היישומים שיושב-ראש ועדת החוץ והביטחון הוא זה שיעמוד בראשה.

אורי מקלב: בחוק הזה, מאיר שטרית נמצא פה, לא דיברתי אתו קודם, אבל כפי שגם התברר לי על-ידי הצוות של הוועדה ולפי מה שביררנו, היה מובן והיה ברור מאליו שיושב-ראש ועדת המדע הוא זה שיעמוד בראש הוועדה הזאת.

אורי מקלב: רק לאחר מכן הכנסת תיקנה תקנון שמופיע בתור חוק ועדות משותפות.

אורי מקלב: אז לפי השם הראשון שמופיע, הוועדה הראשונה שמופיעה, הוא גם יהיה היושב-ראש בה.

יריב לוין: נכון.

אורי מקלב: ובמקרה הזה בחוק כתוב - -

יריב לוין: החוקה, חוק ומשפט ראשונה.

אורי מקלב: - - שתקום ועדה שתהיה משותפת לחברי ועדת החוקה, חברי ועדת הפנים וחברי ועדת המדע, ממילא היושב-ראש - - -

מאיר שטרית: זה פשוט פשלה של היועץ המשפטי שפספס את זה כשהוא כתב את זה.

אורי מקלב: חבר הכנסת מאיר שטרית, זה לא היה פשלה, בגלל שאז לא היה תקנון שדיבר על זה.

אורי מקלב: התקנון תוקן לאחר החוק הזה.

מאיר שטרית: אה.

אורי מקלב: התקנון תוקן לאחר החוק הזה.

אורי מקלב: עכשיו תשאלו: למה ועדת החוקה ראשונה?

אורי מקלב: בגלל שהלכו לפי סדר, דרך ארץ יש בכנסת ודרך ארץ בחקיקה, וועדת החוקה היא הראשונה בסדר הוועדות שמופיע בכל מקום בפרסומים של הכנסת.

אורי מקלב: אפשר לשאול למה לא ועדת הפנים?

אורי מקלב: האמת היא, בלי לפגוע ביושב-ועדת החוקה, אם לא יושב-ראש ועדת המדע, מי שצריך היה לשבת בראש הוועדה המשותפת היה צריך להיות יושב-ראש ועדת הפנים, מכיוון שהנושא הזה הביומטרי קשור לתעודות זהות ותעודות זהות קשורות למשרד הפנים.

אורי מקלב: הרי היא באה לעקוב אחרי הפיילוט, הפיילוט נעשה על-ידי ועדה של רשות, שבעיקרון ועדת הפנים מלווה את זה עם כל העיכובים.

אורי מקלב: לכן הבקשה.

אורי מקלב: אומנם התקנון סותר את זה, אבל צריך למצוא משהו או בשינוי תקנון או בשינוי אמיתי.

אורי מקלב: אם רוצים באמת להגיע לתכלית, למקצועיות של יישום אותה ועדה ומעקב של הוועדה המשותפת, צריך להעמיד את ועדת המדע ואת היושב-ראש שלה בראש הוועדה המשותפת.

יריב לוין: תודה.

יריב לוין: טוב, חבר הכנסת מקלב, נראה לי שהדרך היחידה אולי לעשות שינוי כזה היא באמת אם נעשה תיקון בחוק.

אורי מקלב: עשיתם את זה לא מזמן.

יריב לוין: אבל אני מעריך שלא יהיה סיכוי לתקן את החוק לכנסת הזו.

אורי מקלב: כשרצינו לשים ועדה משותפת - - -

יריב לוין: נכון, אז אני אומר: צריך לעשות תיקון בחוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים, להפוך את הסדר, לעשות לו תחולה מהכנסת ה-20, אז יש סיכוי שהוא באמת גם יעבור ונתקן את זה לפחות מכאן ולהבא.

יריב לוין: כן.

מאיר שטרית: אני מבקש להתייחס.

מאיר שטרית: עכשיו, ברור שאין לי אינטרס כלשהו, אני לא יושב-ראש ועדת המדע ואני לא מדבר כדי לקבל את תפקיד יושב-ראש הוועדה משותפת.

מאיר שטרית: גם אני לא רוצה שיתפרש חלילה שיש לי משהו נגד דוד רותם.

מאיר שטרית: אין לי שום דבר נגד דוד רותם, אני אפילו אוהב אותו.

אורי מקלב: אני אפילו לא הייתי צריך להגיד את זה.

מאיר שטרית: כדי שלא יתפרש לא נכון.

מאיר שטרית: אבל אני חושב שמן הראוי היה באמת שראש ועדת המדע יישאר בראש הוועדה, מכיוון שבאמת החוק הזה נעשה בוועדת המדע.

יריב לוין: אז בואו נעשה תיקון לחוק.

מאיר שטרית: אני רוצה להסביר אגב מאיפה נבע ועדת החוקה, למען ההיסטוריה אני רוצה להסביר.

מאיר שטרית: כאשר הכנתי את החוק בתור שר הפנים והעברתי אותו בקריאה ראשונה בממשלת אולמרט, זה היה שלושה חודשים לפני שהכנסת התפזרה.

מאיר שטרית: מנחם בן-ששון שהיה יושב-ראש ועדת החוקה, חבר הקואליציה וחבר המפלגה שלי, הבטיח לי שלפני פיזור הכנסת הוא יגמור את החוק בקריאה שנייה ושלישית.

מאיר שטרית: הפשלה שקרתה היא שהוא חלה, ובעצם ועדת החוקה לא התכנסה אפילו פעם אחת לדון בחוק אז.

מאיר שטרית: לכן העברתי לוועדת חוקה, כי זה לא היה אמור להיות בוועדת החוקה.

מאיר שטרית: העברתי לשם בכוונה כדי שמנחם בן-ששון יוכל לטפל בחוק במהירות ולגמור אותו עוד לפני פיזור הכנסת.

מאיר שטרית: לצערי מה שקרה קרה, הכנסת התפזרה, החוק הוחזר על-ידי הממשלה ברציפות, ואז הממשלה ביקשה ממני לטפל בחוק, מתוך ראייה שאם אני אטפל בחוק אני באמת אקדם את החוק ואעשה אותו.

מאיר שטרית: זה מה שעשיתי.

מאיר שטרית: לכן כמובן אתה צודק שיש בעיה מבחינה תקנונית.

יריב לוין: בקיצור, כל הצרות מקדימה, אתה אומר.

משה זלמן פייגלין: בוא נצביע להצעה שלך.

אורי מקלב: הוא היה יושב-ראש ועדת המדע באופוזיציה.

יריב לוין: אז אני מציע ככה.

יריב לוין: אני מציע שנצביע על הרכב הוועדה, ואני מציע באמת שניזום איזשהו תיקון לחוק שייכנס לתוקף מהכנסת הבאה, כדי שנוכל באמת להעביר אותו עכשיו ונפתור את הבעיה הזאת מכאן ולהבא.

יריב לוין: טוב, רבותי, מי בעד הרכב הוועדה כפי שהקראתי כאן?

יריב לוין: בעד הרכב הוועדה כפי שהוקראה – 6

יריב לוין: נמנעים – 1

אורי מקלב: אני מצביע בעד, אתה שם לב?

יריב לוין: אתה יכול לתמוך בה, ניצן, יש לכם אפילו נציג שם.

יריב לוין: שישה.

יריב לוין: נגד?

יריב לוין: אין.

יריב לוין: נמנעים?

יריב לוין: אין.

יריב לוין: אושר.

משה זלמן פייגלין: יש גם נמנע.

יריב לוין: אה, נמנע אחד, סליחה.

משה זלמן פייגלין: אני נמנע, כי החוק הזה - - -

יריב לוין: שישה בעד, נמנע אחד ואין מתנגדים.

יריב לוין: מאה אחוז.

יריב לוין: אני עובר לנושא שרשום כא' בסדר-היום: בקשת יושב-ראש הכנסת לאשר לנשיא הפרלמנט האירופי לנאום במליאת הכנסת ביום רביעי, י"ב באדר א' התשע"ד – 12 בפברואר 2014.

יריב לוין: מזכירת הכנסת, בבקשה.

ירדנה מלר-הורוביץ: כן, בוקר טוב.

ירדנה מלר-הורוביץ: התבשרנו שיגיע לביקור בכנסת נשיא הפרלמנט האירופי ונדרש האישור של ועדת הכנסת כדי שהוא יוכל לשאת את דבריו בשפתו במליאה.

דוד רותם: איזה שפה?

ירדנה מלר-הורוביץ: זה יהיה בשפה הגרמנית ב-12 בפברואר, זה יום רביעי, י"ב באדר א'.

ירדנה מלר-הורוביץ: ונדרש האישור של הוועדה.

יריב לוין: מאה אחוז.

יריב לוין: הערות?

משה זלמן פייגלין: כן.

<קריאה: מי בעד, לא?

יריב לוין: מי בעד?

משה זלמן פייגלין: רגע, יש לי הערות.

יריב לוין: אה, סליחה.

יריב לוין: בבקשה, חבר הכנסת פייגלין.

משה זלמן פייגלין: אני מודה לחבר הכנסת רותם ששאל את השאלה כי אחרת לא הייתי מעלה על דעתי.

משה זלמן פייגלין: אני לא חושב שנכון לשמוע את השפה הגרמנית בכנסת ישראל.

ניצן הורוביץ: מרטין שולץ קוראים לו.

ירדנה מלר-הורוביץ: היא כבר נשמעה.

ירדנה מלר-הורוביץ: כבר היו נאומים בגרמנית.

יריב לוין: כבר היה תקדים.

ירדנה מלר-הורוביץ: ויהיה תרגום סימולטני.

משה זלמן פייגלין: לא, הבעיה היא לא התרגום.

משה זלמן פייגלין: אני חושב שעדיין יש בינינו ניצולי שואה שמאוד יצרום להם לשמוע נאום בשפה הגרמנית מעל בימת הכנסת.

יריב לוין: אבל זה כבר קרה, למיטב ידיעתי.

ירדנה מלר-הורוביץ: כן, היו נאומים בעבר שהתקיימו בגרמנית.

משה זלמן פייגלין: אז מה?

משה זלמן פייגלין: העניין עולה שוב לדיון.

משה זלמן פייגלין: זה לא חוק.

משה זלמן פייגלין: אמרתי את דעתי.

יריב לוין: בסדר.

ירדנה מלר-הורוביץ: כרגע התקנון מאפשר את זה.

ירדנה מלר-הורוביץ: אני מביאה את זה בהתאם לסעיף 22 לוועדה.

משה זלמן פייגלין: כן.

משה זלמן פייגלין: אמרתי את דעתי על מנת להסביר לוועדה.

יריב לוין: אני אגב מבין שמדובר באדם שהוא באמת ידיד גדול של ישראל.

אורי מקלב: אפשר לקרוא קריאת ביניים.

אורי מקלב: ראינו היום שגם כשמגיע נשיא וגם כשמגיע מישהו, חברי הכנסת מעירים קריאות ביניים ולא מכבדים את המעמד.

אורי מקלב: אז אפשר למחות על השפה הגרמנית שנשמעת בכנסת, זה דווקא אפילו - - -

משה זלמן פייגלין: דווקא לעניין הזה אני לא מסכים.

משה זלמן פייגלין: אני מאמין שאם מגיע אורח לא צריך לשסות את דבריו.

יריב לוין: אני מוכרח לומר, משה, שאני דווקא מתחבר להערה שלך.

יריב לוין: אני גם מוכרח לומר שאם זו הייתה פעם ראשונה, אני לא יודע אם היינו ששים לעניין הזה.

יריב לוין: מאחר שזה כבר קרה וזה לא תקדים, אז אני לא רואה - - -

משה זלמן פייגלין: אפשר לקלקל, אפשר גם לתקן.

אורי מקלב: גם בחיי מנחם בגין זה קרה?

אורי מקלב: זה קרה גם בחיי מנחם בגין שנשמעה השפה הגרמנית בכנסת?

מאיר שטרית: למה לא?

אורי מקלב: כן?

אורי מקלב: אני לא יודע, אתה הוותיק.

אורי מקלב: אתה זקן הבית.

מאיר שטרית: אני לא זוכר שנאם מישהו בגרמנית, אבל בטח שמנחם בגין לא החרים את זה.

אורי מקלב: לא, בגרמנית, שאלנו על גרמנית.

יריב לוין: נאם מישהו בגרמנית?

ירדנה מלר-הורוביץ: אני חושבת שאנגלה מרקל הייתה.

ניצן הורוביץ: כבר כמה פעמים היה.

ניצן הורוביץ: גם הלמוט קוהל.

ירדנה מלר-הורוביץ: כמה פעמים, גם לפניה.

מאיר שטרית: מנחם בגין היה דוגמה לדמוקרט.

יריב לוין: טוב.

מאיר שטרית: אף פעם לא היה יוצר איסור כזה, בחיים זה לא היה עולה על דעתו.

יריב לוין: טוב, רבותי, מי בעד לאשר את הבקשה?

מאיר שטרית: זה בתור חירותניק אני אומר.

מאיר שטרית: בעד אישור הבקשה – רוב

מאיר שטרית: נמנעים – אין

יריב לוין: נגד?

יריב לוין: אחד.

יריב לוין: אז כמה היו פה?

יריב לוין: חמישה בעד, אחד נגד.

יריב לוין: אושר.

יריב לוין: אני עובר לנושא ד', כדי שנוכל לשחרר אותך אם אתה לא רוצה להתעכב פה: קביעת הוועדה לדיון בהצעה לסדר-היום בנושא: האם הקשר בין חברת "שראל" למשרד הבריאות הוא כשר או פסול?

יריב לוין: של חבר הכנסת משה פייגלין.

יריב לוין: אני מבין שביום 6 בינואר 14' הוחלט להעביר את הנושא לוועדת הכלכלה.

יריב לוין: יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות ביקש להעביר אליו את העניין, כי מתקיים אצלו דיון מהיר באותו נושא.

יריב לוין: אני מבין שאתה מסכים, כי זה תלוי בך.

משה זלמן פייגלין: אני מבקש, אם אפשר, אם יורשה לי רגע אחד להסביר, לדחות את ההחלטה בנושא.

מאיר שטרית: לדחות זה תמיד טוב.

משה זלמן פייגלין: כן.

משה זלמן פייגלין: ואסביר מדוע.

יריב לוין: לא, זאת רוויזיה או שהייתה החלטה במליאה?

<אתי בן יוסף: לא, הייתה אצלנו החלטה להעביר את זה לפה.

משה זלמן פייגלין: הייתה החלטה להעביר את הדיון לכלכלה.

משה זלמן פייגלין: את רוצה להסביר?

<ארבל אסטרחן: אם אני זוכרת את הפרטים, הייתה החלטה להעביר את זה לוועדת הכלכלה פה.

<ארבל אסטרחן: לא הודיעו על זה עדיין במליאה, ובינתיים ביקש יו"ר ועדת העבודה והרווחה להעביר את זה אליו, כי יש נושא נוסף דומה שעבר אליו.

משה זלמן פייגלין: נכון.

יריב לוין: אז לצורך העניין, יש רוויזיה של יושב-ראש הוועדה, אני מבין.

<ארבל אסטרחן: זה לא כל כך משנה של מי.

משה זלמן פייגלין: אני מבקש לא לקבל את ההחלטה היום.

משה זלמן פייגלין: אסביר מדוע, אם אפשר.

יריב לוין: מאה אחוז.

יריב לוין: אתה לא צריך להסביר.

משה זלמן פייגלין: אפשר?

משה זלמן פייגלין: לא צריך להסביר?

משה זלמן פייגלין: נשאיר את זה ככה.

יריב לוין: אני מסכים.

יריב לוין: אז הנושא יידחה לישיבה עד שתודיע שאתה רוצה והגעת לאיזשהם סיכומים.

ניצן הורוביץ: מה זה משנה?

משה זלמן פייגלין: אסביר לך אחר כך.

יריב לוין: מאה אחוז.

יריב לוין: אוקיי, אני עובר לנושא האחרון, הצעת חוק-יסוד: מועד התפטרות נשיא המדינה, שר או חבר כנסת (תיקוני חקיקה) (פ/1784/19), של חברי הכנסת יריב לוין ומיכל בירן – הכנה לקריאה ראשונה.

יריב לוין: אתן אולי לארבל לפרט את כל הדברים שישנם בחוק, כי החוק הזה הוא באמת תולדה של יוזמה של הלשכה המשפטית, שנועד להסדיר כל מיני הוראות טכניות שנוגעות למועדי התפטרותם או כניסה לתוקף של התפטרות של נשיא המדינה, שר או חבר כנסת.

יריב לוין: החוק למעשה מסדיר בעיקר שני דברים: הראשון, מה קורה כאשר ההתפטרות אמורה להיכנס לתוקפה בתוך יום שבת או יום מנוחה, והשני מבטל את פרק הזמן של 48 השעות עד כניסתה לתוקף של התפטרות נשיא המדינה, מתוך הנחה שבמקרה הזה, אם נוצר מצב שהנשיא התפטר, ראוי שההתפטרות שלו תיכנס לתוקף מיידי והעניין הזה לא יידחה.

יריב לוין: ארבל, בבקשה, תציגי גם איזושהי הערה טכנית מבחינת פיצול החוק.

<ארבל אסטרחן: כן.

<ארבל אסטרחן: היום יש לנו הוראות שונות בחוקים לגבי מועדי התפטרות של נושאי משרה שונים.

<ארבל אסטרחן: והכלל הרגיל צריך להיות שאדם מתפטר וההתפטרות נכנסת לתוקף מיד.

<ארבל אסטרחן: אבל יש לזה כמה חריגים בחוקים שנוגעים לנושאי המשרה.

<ארבל אסטרחן: חבר כנסת למשל, כמו שאתם בטח יודעים, ההתפטרות שלו נכנסת לתוקף כעבור 48 שעות.

<ארבל אסטרחן: כך גם שר, גם לגבי התפטרות שלו וגם כאשר מפטרים אותו – ח"כ אי-אפשר לפטר, שר אפשר גם לפטר.

<ארבל אסטרחן: וגם לגבי נשיא המדינה יש הוראה כזו, כשהרעיון הוא לאפשר לאותו נושא משרה לשקול ולהרהר בדבר ולאפשר לו לחזור בו בתוך אותן 48 שעות.

<ארבל אסטרחן: לפעמים, בעיקר כשזה פיטורים, למשל של שר, יכול להיות שנותנים גם זמן להתארגנות.

<ארבל אסטרחן: עכשיו, למשל לגבי ראש ממשלה אין את פרק הזמן הזה.

<ארבל אסטרחן: ראש ממשלה, כשהוא מתפטר ההתפטרות נכנסת לתוקף מיד, אז רואים את זה גם כהתפטרות הממשלה.

<ארבל אסטרחן: הוא איזשהו סמל שלטון משמעותי, חשוב, להתפטרות שלו יש גם משמעויות רבות יותר, ואומרים: שיעשה את השקילות והמחשבות לפני, ברגע שמתפטר זהו.

<ארבל אסטרחן: מה שמוצע כאן, כמו שאמר יו"ר הוועדה, קודם כול, אגיד את הדבר הפשוט יותר לגבי נשיא המדינה.

<ארבל אסטרחן: גם לגבי הנשיא יש את אותה הוראה של 48 שעות, ונראה שמתאים יותר להקביל אותו לראש ממשלה ולא לחבר כנסת שמתפטר, הוא גם לא בדיוק שחקן במשק הפוליטי, ולהגיד: אם נשיא המדינה שקל וחשב והחליט להתפטר, ההתפטרות תיכנס לתוקף מיד.

<ארבל אסטרחן: זה תיקון אחד שמוצע.

<ארבל אסטרחן: אגב, נשיא, יש גם אפשרות בחוק היסוד של הכנסת להעביר אותו מכהונה, כמובן שאז זה גם נכנס לתוקף מיד.

<ארבל אסטרחן: אז זה תיקון אחד.

<ארבל אסטרחן: בעניין הזה גם אציין, ביקשה ממני היועצת המשפטית של בית הנשיא להגיד שהם עיינו בהצעה והם לא מתנגדים לה, אין להם עמדה בעניין הזה, ולכן היא גם לא באה.

מאיר שטרית: למה אנחנו דנים בהצעת החוק?

<ארבל אסטרחן: כי היא עברה קריאה טרומית, ומיד אסביר מה הקטע הבעייתי יותר, איפה התעוררו בעיות.

<ארבל אסטרחן: הנושא השני הוא מתי נכנסת התפטרות לתוקף כאשר מניין 48 השעות מסתיים בשבת.

<ארבל אסטרחן: אין הוראה בחוק שאומרת מה קורה במצב כזה, וכמובן יכול להתעורר קושי כאשר אדם רוצה לחזור בו מהתפטרותו בשבת, למשל אם מדובר באדם דתי שלא יכול להתקשר או לשלוח מכתב.

<ארבל אסטרחן: ואז נשאלת שאלה אם אנחנו מאריכים את התקופה, ואם מוארכת התקופה עד מתי היא תוארך.

<ארבל אסטרחן: יש הוראה בחוק הפרשנות שאומרת שבמניין ימי תקופה יבואו גם ימי מנוחה או שבתון, זולת אם הם הימים האחרונים שבתקופה.

<ארבל אסטרחן: במצב רגיל שצריך לעשות משהו עד תקופה מסוימת, והתקופה הזאת מסתיימת ביום שבת, מוארכת התקופה, אם זו תקופה - - -

פנינה תמנו: כבר אי-אפשר להגיד להם להתפטר בימים - - -

<ארבל אסטרחן: זו הייתה חלופה אחרת.

פנינה תמנו: זו החלופה הנכונה וזהו.

<ארבל אסטרחן: אז כאשר יש תקופות, למשל צריך להגיש איזשהו מסמך לבית-משפט ויש 30 ימים להגיש אותו, היום האחרון הוא שבת, זה יוארך ליום ראשון.

<ארבל אסטרחן: זו ההוראה הכללית.

<ארבל אסטרחן: קודם כול, ההוראה הזאת לא מדברת על שעות.

<ארבל אסטרחן: וכשאנחנו מדברים על התפטרות מדברים על שעות ולא על ימים.

<ארבל אסטרחן: אבל גם אם אומרים שהדבר הזה צריך לחול גם כאשר מדובר על ימים, גם לא כל כך ברור אם חוק הפרשנות בהכרח חל על פרשנותם של חוקי-יסוד, גם כאן יש כל מיני אמירות שזו לא פרשנות מחייבת.

<ארבל אסטרחן: אבל גם זה משאיר איזושהי שאלה: אוקיי, אז נגיד מאריכים.

<ארבל אסטרחן: אז איך בדיוק מאריכים?

<ארבל אסטרחן: זאת אומרת, סופרים כמה שעות מתוך ה-48 היו בשבת, בשבת זה גם לא בדיוק 24 שעות, ומתי נכנסה השבת איפה שהמתפטר נמצא, איפה שיו"ר הכנסת או ראש הממשלה שהגישו לו את כתב ההתפטרות נמצא.

<ארבל אסטרחן: הדבר הזה יוצר חוסר בהירות.

<ארבל אסטרחן: לגבי חברי כנסת היו לנו מקרים כאלה שהתפטרו ביום חמישי וההתפטרות נכנסה לתוקף בשבת, אז זה הוארך ליום ראשון.

<ארבל אסטרחן: בדרך כלל יום ראשון הכנסת לא עובדת, אז זה לא כל כך משנה בדיוק השעה.

<ארבל אסטרחן: לגבי שרים זה יכול להיות יותר משמעותי – עד איזו שעה בדיוק אותו שר יכול להצביע.

<ארבל אסטרחן: ולכן הייתה מחשבה שיש מקום להסדיר את זה.

<ארבל אסטרחן: עכשיו, יש הסדרות מסוימות שכבר קיימות.

<ארבל אסטרחן: לגבי ח"כים – לא.

<ארבל אסטרחן: יש לנו פסק-דין אחד בעניין הזה לגבי סגן ראש עיר, פסק-דין משנת 1996 שהתפטר סגן ראש עיר בטמרה ביום שישי ורצה לחזור בו.

<ארבל אסטרחן: הוא שלח פקס בתוך 48 שעות, אבל הפקס הזה הגיע כשמשרדי העירייה היו סגורים, ורוב פסק-הדין עסק בשאלה, מה קורה אם ראש העיר שצריך לקבל את החזרה מההתפטרות – זה הגיע למשרדו אבל הוא עצמו לא ידע מזה.

<ארבל אסטרחן: בסדר, זה לא מה שמעניין אותנו כרגע.

<ארבל אסטרחן: אבל באמרת אגב באותו פסק-דין הייתה גם התייחסות לנושא של השבת, והשופט חשין דיבר שם על זה שאותן 48 שעות הן איזשהו תחום ביניים שנועד לאפשר למתפטר לשקול היטב אם באמת הוא רוצה להתפטר.

<ארבל אסטרחן: הוא אמר שה-48 שעות נמדדות בשעון מתקתק או שעון חול ולא בלוח שעל הקיר.

<ארבל אסטרחן: יש 48 שעות חסד, וראוי למתפטר שיזכו אותו בכל שעה ושעה, בכל דקה ודקה.

<ארבל אסטרחן: אמר השופט שאותו סעיף שמאריך תקופות שנגמרות בשבת ליום שלמחרת, אותה הוראה צריכה לחול גם על שעות.

<ארבל אסטרחן: הוא נתן דוגמה באמת של יהודי שומר מצוות שלא יכול להתפטר בשבת, ואם תהיה פרשנות אחרת זה יקצר לו את הזמן שבו הוא יכול להתפטר.

<ארבל אסטרחן: בעקבות אותו פסק-דין קבע היועץ המשפטי לממשלה בשנת 97', אחרי שהתפטר שר ביום חמישי בצהריים, גם כן שאותן 48 שעות מוארכות ליום ראשון.

<ארבל אסטרחן: שם הוא דיבר על זה שההארכה תהיה לתקופה שבין תחילת יום המנוחה עד המועד שבו הייתה אמורה להסתיים התקופה.

פנינה תמנו: אבל יש חשש כזה של תכנון מראש, של אנשים שרוצים לקחת לעצמם את הזמן.

<ארבל אסטרחן: בסדר.

<ארבל אסטרחן: נכון.

<ארבל אסטרחן: אבל ההארכה מגיעה להם.

<ארבל אסטרחן: אבל הקושי שלנו הוא שנוצרת איזושהי חוסר בהירות בדיוק מתי נכנסת ההתפטרות לתוקף.

<ארבל אסטרחן: ולכן מה שמוצע בהצעת החוק לקבוע זה שבחוק-היסוד ייאמר שאם הסתיים מניין השעות – לא נוגעים ב-48 שעות, את זה משאירים, אבל אם אותו מניין הסתיים ביום שבת או יום מנוחה אחר, ותיכף אגיד מה זה יום מנוחה אחר, תיפסק הכהונה ביום שלאחר מכן שאינו שבת או יום מנוחה, כפי שייקבע בחוק.

<ארבל אסטרחן: את זה לקבוע בחוק-היסוד.

<ארבל אסטרחן: ובחוק הרגיל, זאת אומרת אם זה לגבי שרים – חוק-יסוד הממשלה וחוק הממשלה, לגבי ח"כים – חוק-יסוד הכנסת וחוק הכנסת, בחוק הרגיל ייקבע שהכהונה תיפסק ביום שאחרי השבת או יום המנחה בשעה 10:00 בבוקר.

<ארבל אסטרחן: ואז כל התפטרות שאמורה להיכנס לתוקף בשבת - -

פנינה תמנו: זה עד 10:00 בבוקר.

<ארבל אסטרחן: - - יידעו שביום ראשון ב-10:00 בבוקר נכנסת ההתפטרות לתוקף, אין ספק בדבר שעת הכניסה לתוקף.

<ארבל אסטרחן: עכשיו, מהו יום מנוחה לעניין זה?

<ארבל אסטרחן: מוצע לקבוע שיום מנוחה יהיה מועד ממועדי ישראל, שהם מפורטים בפקודת סדרי השלטון והמשפט, שזה שני ימי ראש השנה, יום כיפור, ראשון ושמיני עצרת של סוכות, ראשון ושביעי של פסח וחג השבועות, ויום שבת כמובן.

<ארבל אסטרחן: זאת אומרת, שבת והמועדים האלה ידחו התפטרות של שר או ח"כ או פיטורין של שר ליום ראשון ב-10:00 בבוקר.

<ארבל אסטרחן: אלה הדברים.

יריב לוין: טוב.

יריב לוין: אפשר גם לרוץ להסכמות.

יריב לוין: אז אם אין הערות נוכל לעבור להצביע.

<ארבל אסטרחן: ובגלל שצריך לפצל ובגלל שזה חוקי-יסוד וחוקים רגילים, אנחנו לא נוהגים להביא אותם ביחד לקריאה ראשונה.

<ארבל אסטרחן: בטרומית כן, אבל בראשונה - - -

יריב לוין: אז אנחנו מחברים את שני החוקים ומפצלים את ה - - -

<ארבל אסטרחן: שלושת חוקי-היסוד יהיו ביחד, וחוק הכנסת וחוק הממשלה יהיו ביחד.

<ארבל אסטרחן: וחוק-יסוד הממשלה מחייב 61.

יריב לוין: מאה אחוז.

יריב לוין: אוקיי, רבותי, הערות?

יריב לוין: אין.

יריב לוין: אז אנחנו נצביע ככה: קודם כול, מי בעד לאשר את החוק לקריאה ראשונה?

יריב לוין: בעד אישור הצעת החוק לקריאה ראשונה במליאה – פה אחד

יריב לוין: פה אחד.

יריב לוין: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: שניים, מי בעד פיצול החוק כמו שהציעה ארבל, על מנת שנביא למליאה את הצעת הפיצול?

יריב לוין: בעד פיצול הצעת החוק – פה אחד

יריב לוין: פה אחד.

יריב לוין: אין מתנגדים, אין נמנעים.

יריב לוין: תודה, אושר.

יריב לוין: והצעת משה בעניין יוני דואר צריכה תיקון חוק כי נכון להיום אי-אפשר.

יריב לוין: טוב.

יריב לוין: תודה רבה.