ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 193, 2014-02-03 11:00

אבישי ברוורמן: רבותיי, כבוד השר גלעד ארדן, מכובדי כולם.

אבישי ברוורמן: הצעת חוק התקשורת (הרשות והמועצה לשידורים מסחריים), התשע"ג-2013.

אבישי ברוורמן: ב-28.10.2013 ההצעה עברה קריאה ראשונה.

אבישי ברוורמן: הוועדה מכינה את הצעת החוק לקריאה השנייה והשלישית.

אבישי ברוורמן: אני שומע לאחרונה המון פעמים את המושג "מדינה מתוקנת".

אבישי ברוורמן: אני לא יודע מה זו מדינה מתוקנת.

אבישי ברוורמן: באותו רעיון של מדינה מתוקנת צריכות להיות כמה שיותר רשויות סטטוטוריות שמנותקות מהפוליטיקה ומהפוליטיקאים, בוודאי ברשות שמפקחת על גופים עוצמתיים כל כך כמו אלה של הטלוויזיה המסחרית והרדיו המסחרי.

אבישי ברוורמן: בהצעת החוק שלפנינו מוצע שהגוף המאוחד של הרגולטורים יהיה גוף פנים ממשלתי לא ברמה הגבוהה ביותר אלא במודל הדומה לזה של הרשות להגבלים עסקיים.

אבישי ברוורמן: אני מבין שלהצעה הזאת יש נימוקים טובים וגם תמיכה של חלק מהגורמים.

אבישי ברוורמן: ההצעה הזאת תיבחן כאן בזהירות ובכובד ראש.

אבישי ברוורמן: הטלוויזיה המסחרית עומדת לעבור בשנים הקרובות שינויים משמעותיים.

אבישי ברוורמן: יש לנו שר שנפלה בחלקו ההזדמנות ההיסטורית להוביל את השינויים האלה.

אבישי ברוורמן: לגוף המאוחד יהיה תפקיד מכריע בתהליך הזה.

אבישי ברוורמן: הגופים המשדרים נוהגים להתלונן על הרגולציה שמוטלת עליהם.

אבישי ברוורמן: עם זאת, מהמעט שאני צופה בטלוויזיה, להוציא סרטים ודברים מיוחדים, אני מבין שיש צורך ברגולציה שאולי פחות קטנונית אבל יותר מסמנת את הכיוונים הראויים.

אבישי ברוורמן: למרות שהגופים המשדרים לעיתים לא אוהבים את זה, יש להם אחריות ציבורית.

אבישי ברוורמן: הם מעצבים את תמונת המציאות וההוויה של הציבור הישראלי.

אבישי ברוורמן: האחריות הזאת היא אחריות כפולה בהעדר רפורמה משמעותית בשידור הציבורי.

אבישי ברוורמן: אני אשמח אם שר התקשורת יצליח במשימה המורכבת הזאת ויביא את הרפורמה ברשות השידור לדיון בוועדת הכלכלה בקרוב.

אבישי ברוורמן: הגוף המאוחד צריך להיות רגולטור יעיל, משפיע ונטול פניות.

אבישי ברוורמן: הוא יצטרך לבחון מה הגוף האופטימאלי והמבנה הנכון שאכן יהיה כזה.

אבישי ברוורמן: שתי הערות אחרונות לגבי הפקה מקורית, יוצרים.

אבישי ברוורמן: כבודנו מלא עולם באמצעות ההפקות המקוריות והיוצרים.

אבישי ברוורמן: אנחנו צריכים להיאבק, להמשיך להיאבק ולחזק אותם, כי לא רק שהם מייצגים אותנו בכבוד, אלא זה חלק מהתוכן האמיתי, התרבותי.

אבישי ברוורמן: לא כל דבר זה כוכב נולד, ריאליטי וכל הדברים האלה שממלאים את הטלוויזיה, שלצערי הרייטינג שלהם גבוה, הכסף גבוה.

אבישי ברוורמן: אני לא בטוח שהם מעשירים את המין האנושי באמת.

אבישי ברוורמן: יש סעיפים שעניינם בעובדי הרשות ובמועצה.

אבישי ברוורמן: הבטחתי למר קרני ולמר יעקבי, שנבחר מחדש ליו"ר איגוד ועדי המדינה, שאנחנו לא נדון בסעיפים האלה.

גלעד ארדן: אין סעיפים בחוק שעוסקים בעובדים.

אבישי ברוורמן: אדוני צודק.

אבישי ברוורמן: הדיונים ביחס לעובדי הרשות והמועצה לא יתקיימו היום, הם יתקיימו במועד הבא.

אבישי ברוורמן: ישתתפו בהם נציגי העובדים.

גלעד ארדן: תודה, אדוני היושב ראש על דברייך.

גלעד ארדן: בוקר טוב לכל האורחים.

גלעד ארדן: תודה, אדוני היושב-ראש, מנהלת הוועדה, היועצת המשפטית וכל המשתתפים.

גלעד ארדן: כפי שאתה ציינת, לתחום התקשורת יש חשיבת מרובה בחברה הישראלית, בתרבות הישראלית, בכלכלה הישראלית.

גלעד ארדן: הוא משפיע על השיח הציבורי, על דמותה של הדמוקרטיה הישראלית.

גלעד ארדן: במצב הקיים כיום, בגלל החשיבות שהמחוקק והממשלה ייחסו לתחום הזה, הוא מאופיין בריבוי רשויות שמאסדרות אותו.

גלעד ארדן: המועצה לשידורי כבלים ולוויין מסדירה את תחום שידורי הטלוויזיה הרב-ערוצית, הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו ומועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו מסדירות את תחום שידורי הטלוויזיה והרדיו המסחריים.

גלעד ארדן: זה לא רק ערוץ 2 ו-10, זה גם הרדיו האזורי.

גלעד ארדן: כפי שציינת, ובצדק, מוסדותיה של רשות השידור פועלים כגוף מבצע ומסדיר כאחד בתחום שידורי הטלוויזיה והרדיו הממלכתיים.

גלעד ארדן: בקדנציה הזאת ניתנה לי הזכות וגם ההזדמנות לנסות אולי לעשות איזה שהוא סדר במובן החיובי בכך שמי שרואה את האסדרה בתחום המסחרי, רואה באותו זמן את האסדרה העתידית בתחום הציבורי.

גלעד ארדן: עוד חזון למועד לגבי התחום הציבורי.

גלעד ארדן: בסוף החודש הזה ועדת לנדס צריכה להגיש את המלצותיה.

גלעד ארדן: כמובן שאני אשמח ברגע שיהיו ההמלצות לבוא ולהציג אותן לחברי הכנסת, לוועדה ולדון בהן.

גלעד ארדן: כל שמחה בשעתה, אדוני היושב-ראש.

גלעד ארדן: היום יש לנו הזדמנות לדון בהצעת חוק – תיכף אני אחבר את זה בהמשך הדברים – שמבוססת על המלצות שדומני הומלצו פעם ראשונה בוועדת סמסונוב בזמן כהונתו של רובי ריבלין כשר התקשורת.

גלעד ארדן: ההמלצות היו לאחד ולהקים גוף רגולטורי אחד שירכז תחת כנפיו את סמכויות האסדרה שנמצאות בידי הרשות השנייה ובידי מועצת הכבלים והלוויין.

אבישי ברוורמן: אומרת לי לאה ורון שרובי המציא את השם "ברית המועצות".

אבישי ברוורמן: אני לא מוצא בזה שם טוב.

גלעד ארדן: כמה שנים לאחר הגלסנוסט, לאחר קריסתה ממשלת ישראל החליטה לקרוא להצעת החוק הזאת ברית המועצות.

גלעד ארדן: אני שוב אומר שההצעה הזאת הייתה תקועה מסיבות שונות ומשונות למעלה מ-10 שנים.

גלעד ארדן: יש לנו את ההזדמנות היום, גם אם באיחור.

גלעד ארדן: זה נכון שמוטב מאוחר מאשר לעולם לא, אבל עוד מעט נסביר איפה הבעיה במועד שהוא מאוד מאוחר ביחס להמלצות שניתנו.

גלעד ארדן: בעבר, כפי שאמרתי, בגלל החשיבות חשבו שיש הצדקה להפריד בין הגורמים שעוסקים באסדרה בגלל המאפיינים הייחודיים.

גלעד ארדן: שידורי הכבלים והלוויין ממומנים באמצעות דמי מנוי, ערוץ 2 ו-10 ממומנים באמצעות פרסומות.

גלעד ארדן: כיום, וזה לא רק כיום אלא למעלה מעשור, בהמשך לכל מיני רפורמות שנערכו בתחום התחדד הצורך לראות את שוק השידורים המסחריים כשוק אחד שבו פועלים גורמים שונים שמשפיעים אחד על השני, להסדיר אותו מתוך ראיה כוללת של כלל הגורמים בו.

גלעד ארדן: אנחנו נתקלנו בעבר בסיטואציות שהקיום של שני רגולטורים שעוסקים באסדרה של אותו תחום יוצר כפילות מיותרת.

גלעד ארדן: מיותרת זה אומר שגם המימון והעלויות של האסדרה הזאת יקרות יותר.

גלעד ארדן: כידוע, חלק נכבד מהאסדרה הזאת, בעיקר הרשות השנייה, ממומנת באמצעות הכספים שמשולמים על ידי השחקנים בתחום, קרי ערוץ 2 וערוץ 10.

גלעד ארדן: מעבר לעניין של היעילות וכוח האדם, גם כללים שונים בשידורים עצמם, בין אם זה אתיקה, פרסומות או הגנה על קטינים.

גלעד ארדן: הכללים האלה מיושמים באופן שונה.

גלעד ארדן: כל אחת מהמועצות שהיא עצמאית מיישמת אותם ומפרשת אותם במסגרת החירות שניתנה לה לשמור על אינטרסים ציבוריים.

גלעד ארדן: לעיתים היא מפרשת אותם באופן שונה, לכן נוצר צורך של אחידות באסדרה.

גלעד ארדן: כפי שאמרתי, האיחוד של מנגנוני הרגולציה יביא לאחידות בהחלטות עקביות וליעילות כלכלית תקציבית.

גלעד ארדן: על פי הצעת החוק תוקם רשות לשידורים מסחריים שבמסגרתה תפעל מועצה לשידורים מסחריים.

גלעד ארדן: יהיו לה את כל הכלים לאסדר את תחום השידורים המסחריים, בין אם הם ממומנים על ידי דמי מנוי ובין על ידי פרסומות.

גלעד ארדן: זה יהיה גוף אחד שרואה באופן כולל את הענף ונותן מענה לצרכים הייחודיים.

אבישי ברוורמן: אני מסכים עם אדוני שבנושא מסוים לא טוב שימלכו שני מלכים בכתר אחד.

אבישי ברוורמן: האיחוד הזה ברוך.

אבישי ברוורמן: אדוני ציין את החיסכון הכלכלי שהוא ברור.

אבישי ברוורמן: יש לאדוני איזו הערכה מה החיסכון הכלכלי שנובע מהאיחוד?

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: קודם כל, אנחנו מכירים את הכנסת שהיא דעתנית וסוברנית להחליט.

גלעד ארדן: אנחנו לא יודעים מה יצא בסוף מהליך החקיקה.

גלעד ארדן: יש לשם כך גורמים ממשלתיים שמתמחים בכך.

גלעד ארדן: הוקם כבר צוות של מנכ"ל משרד התקשורת, יחד עם משרד האוצר, הממונה על השכר, כל הגורמים הרלוונטיים.

גלעד ארדן: כמובן שיהיה חייב להתקיים תהליך מול העובדים, מול הארגונים היציגים בהשתתפות ההסתדרות, כדי לגבש שם את האיזון הנכון בין היעילות לזכויות העובדים.

גלעד ארדן: אני רוצה להעיר הערה חשובה, כי אני מניח שיעלו כאן הרבה שאלות וטענות.

גלעד ארדן: אני כבר מראש אומר שהן מוצדקות.

גלעד ארדן: אני אסביר למה אני מתכוון.

גלעד ארדן: ההמלצות לאחד את המועצות הן המלצות לפני למעלה מעשור.

גלעד ארדן: אם היו מיישמים את זה לפני 10 שנים, היינו מרוויחים כמה החלטות שהיו לא אחידות בין אלו לאלו, אולי גם התייעלות מוקדמת יותר.

גלעד ארדן: אני חשבתי שמוטב מאוחר מאשר לעולם לא.

גלעד ארדן: לשוק השידורים העתידי באיחוד הזה אין מענה לטווח ארוך, כי כשאנחנו מסתכלים על שוק השידורים העתידי אנחנו מבינים שהאינטרנט עומד לשנות את חיינו בגידול בקצב העברת הנתונים.

גלעד ארדן: הצגנו כאן את רפורמת השוק הסיטונאי, את פתיחת הפס הרחב לתחרות, את היציאה לדרך של פרויקט הסיבים האופטיים לכל בית.

גלעד ארדן: כל הדברים האלה אמורים להאיץ את קצבי הגלישה.

גלעד ארדן: המדיניות שלי היא לעשות הכל כדי להכניס עוד שחקנים בתחום הטלוויזיה, כדי להתחרות בטלוויזיה הרב ערוצית על בסיס השידורים על גבי האינטרנט.

גלעד ארדן: ייווצרו שאלות חדשות בתחום האסדרה.

גלעד ארדן: ברגע שהתוכן יכול להגיע בכל זמן, מכל מקום, לכל אחד, על פי מודלים כלכלים שיכולים לשנות את כל הבסיס העסקי שהיום השידורים בישראל מבוססים עליו, בין אם זה דמי מנוי ובין אם זה פרסומות, אני מניח שיצוצו שאלות חדשות גדולות מאוד לגבי האסדרה, לגבי היקף האסדרה, היכולת לאסדר שידורים על גבי האינטרנט.

גלעד ארדן: המודל הזה כאן הוא מודל שהיה צריך לעשות אותו.

גלעד ארדן: מוטב לעשות אותו היום מאשר לא לעשות אותו, כי אנחנו לא יודעים באיזה קצב השידורים על גבי האינטרנט ייכנסו ובאיזה מהירות זה יתפוס וישפיע על משפחות רבות במדינת ישראל.

גלעד ארדן: אנחנו בעניין הזה עוסקים ונביא את המודל ברגע שיהיה לנו.

גלעד ארדן: מדינות רבות מתחבטות היום בשאלה הזאת של אסדרת השידורים על גבי האינטרנט.

גלעד ארדן: אנחנו עוד לא שם.

גלעד ארדן: בשאלות שיעלו כאן לגבי ההשפעות העתידיות של שידורים על גבי האינטרנט איננו פטורים מלעסוק.

גלעד ארדן: אנחנו נעסוק בהן בהרחבה ולעומק.

גלעד ארדן: כרגע הדבר הנכון הוא לא לעכב את החוק הזה, לקדם אותו מהר ככל שניתן, כדי לעשות אסדרה מקיפה שרואה את כלל השחקנים הקיימים היום בשוק וכדי לעשות את זה במודל יעיל וחסכוני יותר.

אבישי ברוורמן: אני מודה לאדוני.

אבישי ברוורמן: אנחנו בתוך תהליך דינאמי, מורכב שבו העולם משתנה.

אבישי ברוורמן: אנחנו נדון בזה.

אבישי ברוורמן: המטרה שלנו בוועדה הזאת היא לקבל החלטות, לא לגרור.

אבישי ברוורמן: קודם הערות כלליות, אחר כך הקריאה.

אבישי ברוורמן: תוך כדי תנועה, כמו שאנחנו עושים בנושאים אחרים, נגיע לחוכמת השולחן שבה נמצא את הדרך להוביל את העגלה הזאת שאני מקווה שעתידה יהיה יותר טוב מאשר עתיד "ברית המועצות".

<דנה נויפלד: עשינו אתמול ישיבה מקדימה עם היועצת המשפטית לוועדה.

<דנה נויפלד: אני מציעה שנתחיל את הקריאה דווקא מסעיף 29 להצעה, כי כל ההתחלה של ההצעה היא תיקונים עקיפים וטכניים.

<אתי בנדלר: מדברים ברמה הכללית.

אבישי ברוורמן: יש כמה נושאים כלליים שהם על הפרק.

<דנה נויפלד: אני אציג ממש בקצרה את העקרונות של ההצעה.

<דנה נויפלד: כמו שהשר הציג, זאת הצעה שמתגלגלת מזה שנים.

<דנה נויפלד: הפיתוי לעשות תיקונים כשאנחנו פותחים פה שני דברי חקיקה הוא מאוד גדול.

<דנה נויפלד: אנחנו הצטמצמנו בתיקון הזה כך שהוא יהיה תיקון טכני במובן זה שלא נכנסנו למהות של הרגולציה אלא רק להקמת הגוף החדש והביטול של הגופים הקיימים.

<דנה נויפלד: זה מאוד חשוב.

<דנה נויפלד: למה?

<דנה נויפלד: אין סעיף כמעט בתוך החוק - -

גלעד ארדן: מהצד שהיא רואה את הדברים זה טכני, מהצד שלי כשר יש פה תיקונים מהותיים.

גלעד ארדן: צריך לשים לב שמוציאים את סמכות המינוי של חברי המועצה מידיו של השר.

גלעד ארדן: יושב פה שר שמגיש לך תיקון שבעצם מוציא מידיו את הסמכות למנות את חברי המועצה.

גלעד ארדן: אולי אצל דנה זה טכני.

גלעד ארדן: יש כאלה שיגידו שזה טכני מהותי.

<דנה נויפלד: אני מקבלת את הערתו של השר.

<דנה נויפלד: אני מתנצלת.

אבישי ברוורמן: רבותיי, ככל שהמינויים לא היו על ידי השרים שיעור הרשויות העצמאיות - -

גלעד ארדן: תלוי באיזה תחום.

אבישי ברוורמן: ברוב התחומים.

מיקי רוזנטל: לא השר ממנה, הממשלה ממנה.

אבישי ברוורמן: תיכף נדבר מי האתר, מי המאתר ואיך מטפלים.

<דנה נויפלד: אני אתקן את עצמי בעקבות ההערה של השר.

<דנה נויפלד: הטכניות של ההצעה מתבטאת בזה שהיא לא נכנסת למהות של הרגולציה.

<דנה נויפלד: ככל שיעלו הרבה טענות כלפי הרגולציה עצמה - נכון לדון בהערות האלו שאני מניחה שהמוזמנים יעירו - ההצעה לא נוגעת למהות של הרגולציה.

<דנה נויפלד: אלה נושאים שיכולים להיות נדונים במסגרת אחרת.

<דנה נויפלד: הם לא נידונים בהצעה הזאת.

<דנה נויפלד: במובן הזה זה טכני.

<דנה נויפלד: השינוי המשמעותי ביותר הוא שאנחנו מאחדים את שני הרגולטורים - המועצה לשידורי כבלים ושידורי לוויין והרשות השנייה והמועצה של הרשות השנייה.

<דנה נויפלד: הם הופכים לרגולטור אחד.

אבישי ברוורמן: תסבירי על מי אחראית כרגע המועצה של הרשות השנייה, על מי - -

<דנה נויפלד: יש היום חלוקה של הפיקוח בין הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו שמפקחת על שני הזכיינים בערוצים המסחריים בטלוויזיה המסחרית.

אבישי ברוורמן: 2, 10 והרדיו האזורי.

<דנה נויפלד: נכון.

<דנה נויפלד: קשת, רשת וערוץ 10.

<אתי בנדלר: 2 זה שני בעלי זיכיון.

<דנה נויפלד: שני ערוצים, 3 זכייניות.

<דנה נויפלד: היא מפקחת גם על זכייניות הרדיו האזורי.

<דנה נויפלד: המועצה לשידורי כבלים ושידורי לוויין מפקחת על בעלת הרישיון לשידורי כבלים, שזה הוט, על בעלת הרישיון לשידורי לוויין - חברת יס וגם על בעלי רישיון מיוחדים שנמצאים בתוך החוק, שאלה הערוצים הייעודים ובעלי רישיון מיוחד כמו ערוץ הקניות, ערוץ הכנסת.

<דנה נויפלד: היא מפקחת על הטלוויזיה החינוכית בהיבטים מסוימים.

<דנה נויפלד: לכל אחד מהרגולטורים האלה יש מערך שונה משלו, מערך מקצועי.

<דנה נויפלד: ברשות השנייה יש סגל של הרשות השנייה.

<דנה נויפלד: במועצה לשידורי כבלים ולוויין יש מינהלת אסדרת השידורים, שדודו הוא היועץ המשפטי שלה.

<דנה נויפלד: גם שם יש עובדים.

<דנה נויפלד: ההצעה מבטלת את שני המפקחים האלה, את שני הרגולטורים האלה.

<דנה נויפלד: היא יוצרת רגולטור אחד מאוחד חדש שלמעשה מקבל את הסמכויות שהיום מוענקות בנפרד לשני רגולטורים.

<דנה נויפלד: ההצעה הזאת יוצרת סוג של משפך ששופך מחוק אחד את הכללים שחלים על המועצה לשידורי כבלים ושידורי לוויין.

<דנה נויפלד: המשפך מחוק הרשות השנייה יישפך לרשות אחת חדשה שתקבל את כלל הסמכויות שהיום מוענקות בנפרד.

<דנה נויפלד: זה הדבר הכי משמעותי.

<דנה נויפלד: הרשות הזאת תהיה רשות פנים ממשלתית.

<דנה נויפלד: הרשות השנייה היום היא תאגיד סטטוטורי.

<דנה נויפלד: המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין היא בתוך משרד התקשורת.

<דנה נויפלד: אנחנו למעשה הופכים אותה לרשות אחת פנים ממשלתית.

<דנה נויפלד: אם נעבור אחר כך על הסעיפים תוכלו להיווכח שהרשות הזאת היא רשות עצמאית, מוענקות לה סמכויות עצמאיות נפרדות ממשרד התקשורת, הן לא קשורות לשר התקשורת ולא למנכ"ל משרדו.

<דנה נויפלד: אני מקווה שתשתכנעו בסוף הדרך שאכן כך עשינו.

<דנה נויפלד: העצמאות שלה היא עצמאות תקציבית.

<דנה נויפלד: עצמאות במובן זה שיש יו"ר שהוא גם המנכ"ל שמוענקות לו סמכויות הניהול של הרשות הזאת.

<דנה נויפלד: הוא זה שמנהל את העובדים ואחראי להם.

<דנה נויפלד: הוא זה שמנהל את התקציב, הוא זה שחותם בשם הרשות על עסקאות ועל חוזים מיוחדים.

<דנה נויפלד: ברשות הזאת, מלבד גורמי המקצוע, יש מועצה ציבורית שיש בה 11 חברים .

<דנה נויפלד: 8 מהם נציגי ציבור בעלי כשירות וידע וניסיון בתחומים שרלוונטיים לתחומי האסדרה של הרשות, 2 שהם נציגי ממשלה, ועוד יו"ר שהוא עובד מדינה במשרה מלאה.

<דנה נויפלד: במסגרת ההצעה יבוטלו דמי הזיכיון שהיום הערוצים המסחריים משלמים לרשות השנייה ובכך מממנים את פעילותה.

<דנה נויפלד: תחת זאת יוטלו אגרות שאמורות לממן את פעילות הרשות.

<דנה נויפלד: הן יוטלו על כלל המפוקחים.

<דנה נויפלד: היום המצב הוא שזה מוטל באופן חלקי רק על הערוצים המסחריים.

<דנה נויפלד: מעבר לזה, וזאת עוד נקודה שהשר הזכיר, השר ממנה בנציגות הרשות השנייה את חברי המועצה.

<דנה נויפלד: מה שההצעה הזאת מבקשת לתקן זה שאותם מועמדים לכהן כנציגי ציבור יאותרו על ידי ועדת איתור שמונה 3 חברים.

<דנה נויפלד: השר ממנה רק את היושב-ראש, החברים האחרים מתמנים על ידי גורמים אחרים .

<דנה נויפלד: אחד על ידי מנכ"ל משרד התרבות, אחד על ידי המועצה להשכלה גבוהה, כך שהכוח של השר למנות מצטמצם.

<דנה נויפלד: מי שממנה את הגוף הזה זאת הממשלה.

<דנה נויפלד: כך נהוג לגבי כל הרגולטורים.

<דנה נויפלד: הרגולטור הזה לא שונה.

<דנה נויפלד: אגב, גם היום חברי מועצת הרשות השנייה מתמנים על ידי הממשלה.

<דנה נויפלד: כך גם חברי המועצה לשידורי כבלים ושידורי לוויין.

<דנה נויפלד: זאת החלטה של הממשלה.

מיקי רוזנטל: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אורחים נכבדים.

מיקי רוזנטל: הניסיון מלמד אותנו כמה וכמה דברים בקשר להפיכת רשויות ממשלתיות וזכויות עובדים.

מיקי רוזנטל: אם ניקח למשל את הנושא של סחר הוגן, אז ברשות עד היום העניינים לא הוסדרו, ההסכמים עם העובדים לא נחתמו.

מיקי רוזנטל: הייתי מציע שלפני שנחוקק את החוק בקריאה אחרונה יגיעו להסכם עם העובדים.

אבישי ברוורמן: אמרנו שבישיבה הבאה העובדים מגיעים לכאן.

מיקי רוזנטל: אני יודע, אבל מהניסיון הקודם עם תהליכים מסוג הזה התהליכים נתקעים ומככבים אחר כך בדוחות מבקר המדינה.

מיקי רוזנטל: חבל על הכסף של כולם, חבל בעיקר על עוגמת הנפש.

מיקי רוזנטל: ראוי שלפני שאנחנו מכריעים בגורלו של החוק יובטח הדבר הזה.

מיקי רוזנטל: לסוגיית העצמאות של הרשות.

מיקי רוזנטל: יש ניסיון בעולם בתחום הזה.

מיקי רוזנטל: יש את הניסיון העגום שלנו שהפוליטיקאים הכניסו את ידם לרשות השידור וחיסלו אותה פחות או יותר.

מיקי רוזנטל: אני מבין את החשיבות של ניתוק הזיקה, אבל אני לא משוכנע שסעיף 29 מבטיח באמת שתהיה עצמאות של השידורים מזיקה פוליטית, בעיקר מהשפעות פוליטיות.

מיקי רוזנטל: אני חושב שאת הדבר הזה אנחנו צריכים להבטיח.

מיקי רוזנטל: הוועדה צריכה לבקש מהמ.מ.מ את המודלים שקיימים בעולם בתחום הזה.

מיקי רוזנטל: יש מודלים חדשים של פיקוח על השידורים.

מיקי רוזנטל: נקודה נוספת מאוד משמעותית היא שהפיקוח היה עד היום לא אפקטיבי.

מיקי רוזנטל: אני לא רואה בחוק הזה שום שיניים או אפשרויות שהפיקוח יהיה.

מיקי רוזנטל: אני כמובן צריך לברך על המהלך.

מיקי רוזנטל: הייתי צריך לפתוח בדברים ולהגיד ששני הגופים שיש היום זה בזבוז כספי ציבור.

מיקי רוזנטל: אין בכלל שאלה שצריך לאחד.

מיקי רוזנטל: אני לא אמרתי את זה, אז אני מתקן ואומר.

מיקי רוזנטל: המהלך לכשעצמו חשוב, אבל הפרטים בתוכו חשובים שבעתיים.

מיקי רוזנטל: הסוגיה של הפיקוח הלא אפקטיבית הביאה למצב כדלקמן: הוט, שהייתה אמורה להיות פרוסה בכל הארץ, לא עשתה כן וויתרו לה.

מיקי רוזנטל: בשידורים המסחריים הרגולטור ויתר עוד ועוד ועוד לטובת הגופים המשדרים.

מיקי רוזנטל: התוצאה היא שפרצופה של הטלוויזיה המסחרית לא ממש עומד בקריטריונים של החוק.

מיקי רוזנטל: החוק עוות לטובת האינטרסים המסחריים.

מיקי רוזנטל: ברגל גסה נכנסו תכנים מסחריים לתוך השידור.

מיקי רוזנטל: הרגולטור לא אפקטיבי, הוא לא עומד בפרץ בעניין הזה.

מיקי רוזנטל: אם כבר עושים שינויים צריך לדאוג - -

<אתי בנדלר: אתה מדבר על פרסומת סמויה?

מיקי רוזנטל: גם על פרסומת סמויה, על תכנים מסחריים.

<אתי בנדלר: תוכן שווקי במכבסת המילים.

מיקי רוזנטל: נכון.

מיקי רוזנטל: זאת רק דוגמה.

מיקי רוזנטל: אנחנו לא דנים עכשיו ברשות השנייה.

מיקי רוזנטל: אם אנחנו מייצרים עכשיו גוף חדש, ראוי שהוא יהיה אפקטיבי, שניתן לו כלים כדי שיוכל להתמודד אל מול גופים די מתוחכמים.

מיקי רוזנטל: אין פה מספיק שיניים, אין פה מספיק התייחסות.

מיקי רוזנטל: קראתי את החוק.

מיקי רוזנטל: אין כלים לאכיפה אפקטיבית.

מיקי רוזנטל: צריך לדאוג גם לזה.

מיקי רוזנטל: כבוד השר גם מינה ועדה בעניינה של רשות השידור.

מיקי רוזנטל: הייתי רוצה לדעת אם אפשר יהיה באותה הזדמנות לא לעשות רק "ברית המועצות", אלא לעשות ארגון כלל עולמי, כי אחר כך נדרש פה לשינויים נוספים.

אבישי ברוורמן: בהזדמנות זו נגמור את הכל.

מיקי רוזנטל: אני יודע שלשר יש כוונות מאוד טובות, אני מכיר אותו.

מיקי רוזנטל: אם כבר דנים בסוגיות כל כך מורכבות, ראוי שנעשה את זה בתמונה הכוללת.

מיקי רוזנטל: אני לוקח את הערתו של השר לגבי האינטרנט.

מיקי רוזנטל: אתה בא ואומר שאלה כללים שהיינו צריכים לחוקק לפני 10 שנים ושאין לנו תשובות לגבי הטכנולוגיות המתחדשות.

מיקי רוזנטל: אני לא בטוח שכדאי לחוקק את זה בצורה הזאת, אלא ראוי שנתמודד עם כל השאלות.

מיקי רוזנטל: אני אתייחס בהמשך לנקודות ספציפיות.

אבישי ברוורמן: אין בקיא ממך בנושאים האלה.

<שי באב"ד: אנחנו מאוד מברכים על ההצעה.

<שי באב"ד: אנחנו חושבים שההצעה היא הצעה נכונה.

<שי באב"ד: אני לא אחזור על דברים שהשר אמר, אבל אנחנו מקבלים הכל.

<שי באב"ד: התייחסות לשני דברים שאני חושב שיעלו פה במסגרת הדיונים.

<שי באב"ד: התייחסות ראשונה היא לנושא של העצמאות של הגוף, האם הגוף הוא גוף פנימי או חיצוני.

<שי באב"ד: לפחות מבחינת הראייה שלנו ההצעה טובה כל עוד נשמרת העצמאות המלאה של הגוף.

<שי באב"ד: זה כולל עצמאות מהתערבות פוליטית כזאת או אחרת, עצמאות בנושא של תקציב באופן מלא כך שהוא ינוהל בנפרד, שלא יהיה חשב מלווה וכל מיני הסדרים כאלה שהמדינה מנהלת את העניינים ולא הרשות מנהלת בפני עצמה.

<שי באב"ד: נקודה שלישית שהיא מאוד קריטית זה כל הנושא של ההסכמים עם העובדים.

<שי באב"ד: אני אגיד את זה כהערה כללית, אני לא אכנס לזה.

<שי באב"ד: אני חושב שברגע שנכנסים להסכם עם המדינה כל הנושא של גמישות ניהולית והיכולת לנהל גוף היא מאוד מאוד בעייתית.

<שי באב"ד: כתאגיד סטטוטורי שעובד מבחוץ לא חלים עליך הסכמי המדינה, היכולת שלך לנהל גוף מול ההסדרים וכל העובדים היא שונה.

<שי באב"ד: יש לזה השפעות מאוד מאוד קריטיות על הניהול.

<שי באב"ד: מילה אחרונה שאני רוצה לציין, וזה בהמשך לדבריו של חבר הכנסת רוזנטל, היא בנושא הפיקוח והאכיפה.

<שי באב"ד: אני חושב שהבעיה היא לא הכלים.

<שי באב"ד: החוק הוא חוק טוב, הנושא מוסדר.

<שי באב"ד: יש מספיק כלים לצורך האכיפה והאסדרה.

<שי באב"ד: אני חושב שהבעיה – אני מדבר בשם הרשות השנייה - היא בזה שלפעמים יש עיבוי של כלים טכניים, אין מספיק עיבוי של כלים מהותיים שכתוצאה מהם האכיפה לא מתבצעת בצורה מלאה ונכונה.

<שי באב"ד: יש את הכלים, יש את היכולת.

<שי באב"ד: השאלה אם אוכפים ועושים את זה זאת כבר שאלה אחרת.

<שי באב"ד: אני לוקח את זה כביקורת עצמית, אני לא מבקר אף אחד חוץ מאת עצמי.

<שי באב"ד: דווקא במסגרת הזאת יש הרבה מאוד כלים.

<שי באב"ד: יש יותר כלים מאשר יש במקומות אחרים בעולם.

<שי באב"ד: יש הרבה יותר כללים מאשר יש במקומות אחרים בעולם בנושא של האכיפה, האסדרה והפיקוח על גופי הטלוויזיה ועל הגופים המסחריים, השאלה רק איך משתמשים באותם כללי הפיקוח והאכיפה האלה, עד כמה הכללים האלה הם טכניים והופכים להיות מהותיים.

<מימון שמילה: אני מייצג פה את עמדת המועצה.

<מימון שמילה: אני לא הרבה זמן ממלא מקום, רק לפני כשבועיים שלושה.

<מימון שמילה: אני מתחבר למה שאמר חבר הכנסת רוזנטל ולמה שאמר שי.

<מימון שמילה: אני חושב שההצעה מבורכת ונכונה.

<מימון שמילה: אחד מהדברים שאנחנו דנים בהם במשרד ואדלר המנכ"ל פועל בהם הוא הנושא של הגנת הצרכן.

<מימון שמילה: כרגע הצעת החוק איננה מכילה את נושא הגנת הצרכן.

<מימון שמילה: זה יצא החוצה.

<מימון שמילה: צריך לבדוק איך מחזירים את זה פנימה.

<מימון שמילה: זה יידון במשרד.

<מימון שמילה: יש ועדה שמתעסקת בזה.

<מימון שמילה: אני מקווה שנגיע לתוצרים הנכונים.

<מימון שמילה: הדבר השני זה סוגיית העובדים.

<מימון שמילה: יש עננה כבדה מאוד על העובדים אצלנו במועצה.

<מימון שמילה: יש עליהם המון משימות ומטלות.

<מימון שמילה: גם בחדשות המקומיות שלא מזמן סיימנו צריך לאשר את התכניות.

<מימון שמילה: יש עננה מעל ראשם של אנשים שמחר בבוקר עלולים למצוא את עצמם במקום אחר.

<מימון שמילה: נכון שאנחנו לא דנים כרגע על העובדים, אבל צריך להסיר את העננה הזאת ולקבוע פה שהעובדים יישמרו על פי כל חוק ודין.

גלעד ארדן: אם זה על פי חוק ודין לא צריך לקבוע את זה.

גלעד ארדן: הממשלה מחויבת לחוק ולדין.

<מימון שמילה: רק לוודא שזה אכן קורה, כדי שיהיה נוח לאנשים לפעול ותהיה להם הרגשה נוחה.

<מימון שמילה: אני מלווה את זה בשבועיים האחרונים.

<מימון שמילה: יש קושי לנהל עובדים כשיש מעל ראשם עננה שכזו.

<מימון שמילה: הדבר האחרון הוא בנושא הפיקוח והאכיפה.

<מימון שמילה: לא רק צריך להכניס פה שיניים, צריך להכניס פה מלתעות.

<מימון שמילה: מה שקיים היום לא מספיק.

אבישי ברוורמן: מימון, אנחנו אלופי העולם בחקיקה.

אבישי ברוורמן: בעידן המודרני בכנסת ישראל מי שהכי מצטיין זה מי שיש לו 1000 הצעות חוק.

אבישי ברוורמן: זה להבדיל מבריטניה.

אבישי ברוורמן: מה קורה?

אבישי ברוורמן: בסופו של דבר לא אוכפים את החוק.

אבישי ברוורמן: היה פה גז בישול שהתפוצץ וגרם לאסון.

אבישי ברוורמן: הבאנו לכאן את האנשים.

אבישי ברוורמן: כששאלתי כמה מפקחים יש בארץ ישראל כולל בהתנחלויות, אמרו לי ש-4.

אבישי ברוורמן: בכל הנושאים יש המון חוקים, יש המון דברים.

אבישי ברוורמן: אפשר לעשות אכיפה באמצעות מדגם, אבל המדגם צריך להיות נבוט למען יראו וייראו או באמצעות מפקחים אם צריך לפקח.

<מיכל רפאלי כדורי: אני רוצה להתייחס למשפט שנאמר פה על כך שכבר 10 שנים מנסים להעביר את החקיקה הזאת.

<מיכל רפאלי כדורי: אני חושבת שהיא הנותנת.

<מיכל רפאלי כדורי: חקיקות כאלו במדינת ישראל לוקחות בדרך כלל עשורים.

<מיכל רפאלי כדורי: מפת התקשורת משתנה, כל יום היא משתנה.

<מיכל רפאלי כדורי: תמיד טכנולוגיה משתנה לפני הרגולציה.

<מיכל רפאלי כדורי: עושים פה הצעת חוק שכהרגלה כהצעה ממשלתית מתעסקת במריבות של כן רשות, לא רשות, כן עצמאית, לא עצמאית, מי יממן, כמה עובדים, האם יש מספיק סמכויות.

<מיכל רפאלי כדורי: רק לדבר אחד היא לא מתייחסת, שזה המהות, התוכן, על מה מפקחים, מה מטרות הגוף הזה.

<מיכל רפאלי כדורי: בונים פה את האורווה, לא בודקים אם יש סוסים, אם הסוסים ברחו, אם רוצים שהסוסים יהיו, איזה סוסים יהיו.

<מיכל רפאלי כדורי: אנחנו שומעים כל הזמן שהולכת להיפתח פה תחרות, שחברות הסלולר הולכות להיכנס לשידורים.

<מיכל רפאלי כדורי: האינטרנט הוא כבר עולם שידורים מלא.

<מיכל רפאלי כדורי: חלקנו משדרים גם שם.

<מיכל רפאלי כדורי: איפה הדברים האלה באים לידי ביטוי תחת כל המסגרות?

<מיכל רפאלי כדורי: מי ישלם את האגרות?

<מיכל רפאלי כדורי: כמה עובדים יהיו?

<מיכל רפאלי כדורי: האם יש שיניים או שיש מלתעות?

<מיכל רפאלי כדורי: יסלח לי ידידי, שמילה, שהגיע הנה לפני שבוע, אבל אנחנו מפוקחים על ידי מועצה שאני לא רוצה להגיד שהיא ממררת את חיינו.

<מיכל רפאלי כדורי: זה גוף קטן - לצערי הוא גם יעיל מאוד - שמוציא לנו את הנשמה.

אבישי ברוורמן: את אומרת שאת בעד הדבש והעוקץ.

<מיכל רפאלי כדורי: למה צריך מלתעות?

<מיכל רפאלי כדורי: יש שם אנשים שעושים את עבודתם, מפקחים עלינו מהיקב ומהגורן והרבה יותר מידי.

<מיכל רפאלי כדורי: לא שמענו פה אף אמירה.

גלעד ארדן: לא שמעת?

<מיכל רפאלי כדורי: לא שמענו אמירה על מי הם יפקחו.

<מיכל רפאלי כדורי: בנו פה מסגרת, אבל איפה המהות?

<מיכל רפאלי כדורי: ב-10 השנים הבאות יעשו עוד חקיקה?

<מיכל רפאלי כדורי: אלו חקיקות שלוקחות עידנים.

<מיכל רפאלי כדורי: צריך לעשות את זה עכשיו.

אבישי ברוורמן: את אומרת שהגיע הזמן לעשות את זה, לא צריך לעשות את זה על פני 10 שנים.

<מיכל רפאלי כדורי: אל תסדירו את המפקח, תסדירו את השוק.

<מיכל רפאלי כדורי: פה מסדירים את הפיקוח, לא את השוק.

גלעד ארדן: אולי שהיא תציג קצת את הטענות שלה כלפי השוק, אם זה העניין שיש עליה חובות להפקת מקור ישראלית.

גלעד ארדן: תבקש ממנה קצת דוגמאות על מה הזעקה, כדי שלא תישאר באוויר רק האמירה הכללית.

<מיכל רפאלי כדורי: אדוני השר, אני לא זועקת על הרגולציה עלי, אני זועקת - -

גלעד ארדן: את זועקת בכאב.

גלעד ארדן: מיכל, תפרטי במה מדובר, במה ממררים את חייך במועצה.

גלעד ארדן: מה, שדורשים הפקות מקור ישראליות?

<מיכל רפאלי כדורי: לא באתי הנה להלין על עודף הרגולציה עלי.

<מיכל רפאלי כדורי: לא מזמן היית אצלנו בפגישה.

<מיכל רפאלי כדורי: 4 עמודי A4 לא יספיקו לתאר את הנוקדנות של הרגולציה עלינו.

<מיכל רפאלי כדורי: לא התכוונתי לדבר על זה, התכוונתי לומר שנכנסים שחקנים חדשים ואף אחד עד היום לא אמר - אני יודעת שכבוד השר מתכוון לעסוק בזה - מי יפקח עליהם, כמה יפקחו עליהם, אם יפקחו עליהם, מה יהיו תנאי הכניסה.

אבישי ברוורמן: את רוצה את מבנה השוק.

<מיכל רפאלי כדורי: אין לי מושג אם הגוף הזה יהיה רשות או מינהלת, אם יהיו לו 20 עובדים חכמים או 40 עובדים עצלנים, מי יממן אותם.

<מיכל רפאלי כדורי: יש לי הרבה הערות לגופה של ההצעה, אבל אני לא רוצה להיכנס לזה.

<מיכל רפאלי כדורי: אני רוצה לדעת האם חברות הסלולר יהיו מפוקחות שם, או שאולי חברות הסלולר מפוקחות על ידי אגף פיקוח של משרד התקשורת שלא מבין בהפקות מקור, שלא מבין בחובות.

<מיכל רפאלי כדורי: אין לי מושג מי מפקח עליהן.

גלעד ארדן: המפקח לא בונה את הפיקוח על פי מה שהמפוקח מצפה או מבקש ממנו.

גלעד ארדן: יש פה איזה ניגוד עניינים מסוים.

גלעד ארדן: לא נעסוק בזה עכשיו.

<יוחאי רוטנברג: אני רוצה להודות לכבוד השר על כך שהוא תומך בטלוויזיה הקהילתית וסייע כנגד כל סיכויים בשנת 2013 ולשנת 2014.

<יוחאי רוטנברג: יחד עם זאת, כמי שעוקב משנת 2002 אחר השינויים והרצון לאיחוד המועצות, כשנפגשנו בעבר עם מנכ"ל משרד התקשורת נאמר לנו מפורשות שסעיף הטלוויזיה הקהילתית יוכנס ויישמר, ששום דבר לא ישתנה.

<יוחאי רוטנברג: בהצעת החוק הנוכחית אין אמירה מה תפקידי המועצה שתהיה לגבי הטלוויזיה הקהילתית שעוסקת בתחומים ציבוריים, דמוקרטיים עם יוצרים.

<יוחאי רוטנברג: אני מבקש שזה כן יהיה.

<יוחאי רוטנברג: באיזו צורה שלא תהיה, באיזה איחוד שלא יהיה אני מבקש שזה יוכנס, שיהיה לזה תקצוב, תמיכה, פיקוח, כמו שזה נעשה היום.

<תהילה שוורץ אלטשולר: שלחנו חוות דעת שאני מקווה שעיקריה הונחו בפני הוועדה, בפני שר התקשורת והייעוץ המשפטי של משרד התקשורת.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אני רוצה לדבר על 4 היבטים שבעיני הם היבטים משמעותיים.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אנחנו חושבים שאיחוד רשויות הפיקוח על תכני השידורים המסחריים הוא הכרחי, אפילו לא צריך להגיד ראוי.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אני רוצה לענות לשאלתו של חבר הכנסת רוזנטל שרצה להפנות למ.מ.מ שאלה איך נראות רשויות רגולציה טלוויזיה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: התשובה שלי מאוד מאוד פשוטה, חבר הכנסת רוזנטל.

<תהילה שוורץ אלטשולר: בשום מקום בעולם המערבי שאנחנו רוצים לדמות אליו רשויות הפיקוח על התקשורת הן לא חלק מהממשלה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אלה תאגידים סטטוטוריים.

אבישי ברוורמן: כשאת מדברת על שום מקום בעולם, למה את מתכוונת?

אבישי ברוורמן: למערב אירופה?

אבישי ברוורמן: לארצות הברית?

<תהילה שוורץ אלטשולר: אני מדברת על מערב אירופה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: ארצות הברית נראית קצת אחרת.

מיקי רוזנטל: אני חושב שכן ראוי שהמ.מ.מ יעשה מחקר, למרות שאני מכיר חלק מהגופים.

<תהילה שוורץ אלטשולר: ארגון הרגולטורים האירופי סירב לקבל את ישראל במעמד של משקיפה לדיון בגלל שאין אצלנו רשות תקשורת עצמאית.

<תהילה שוורץ אלטשולר: זה דבר שצריך לשים אותו על השולחן.

<תהילה שוורץ אלטשולר: עם זאת, ופה אני רוצה להיות כנה ואמיתית, אני חושבת שהדיון בשאלה האם מדובר בגוף שיהיה רשות פנים ממשלתית או חוץ ממשלתית הוא דיון שיש לו פנים לכאו ולכאן.

<תהילה שוורץ אלטשולר: יש בפירוש יתרונות בהצעה של משרד התקשורת, אבל אפשר לחשוב על החסרונות שיש בה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אני רוצה לדבר על החסרונות שיש בהצעה לא לגופה של רשות רגולטורית אלא לגופה של מטרה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אני רוצה לחזור על מה שאמרה פה מיכל רפאלי.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אין היום הבנה על מה צריך לפקח.

<תהילה שוורץ אלטשולר: יש כאן בניית כלי לפני שיש בנייה של תוכן שהכלי הזה אמור לממש.

<תהילה שוורץ אלטשולר: לדבר הזה אין אח ורע בשום היבט רגולטורי.

<תהילה שוורץ אלטשולר: תחשבו על מצב שבו היינו מתחילים לבנות רשות פיקוח על הבנקים בלי שיש הבנה על מה בכלל צריך לפקח.

<תהילה שוורץ אלטשולר: הדבר הזה מתבטא לא רק במבוכה ששר התקשורת ציין אותה בצדק, שהיא מבוכה בכל העולם המערבי על מה צריך לפקח בתחום השידורים, הדבר הזה מתבטא בהצעת החוק עצמה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: להצעת החוק אין מטרה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אמרה פה עו"ד נויפלד "משפך".

<תהילה שוורץ אלטשולר: אני מצטערת, אבל אני חושבת שאי אפשר להקים גוף רגולטורי מתפקד ויעל כשאין לו אתוס, כשלא ברור לו מה צריך לעשות.

<תהילה שוורץ אלטשולר: בלהגיד שניקח את זה מכאן וניקח את זה משם אנחנו משמרים את הכפילות שקיימת.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אם אנחנו משמרים את הכפילות שקיימת, ממילא לא השגנו דבר.

<תהילה שוורץ אלטשולר: צריך שהרשות הזאת תישאר עצמאית, צריך לאפשר את הדבר הזה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אני מרגישה שהצעת החוק עדיין לא בשלה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: שאלת קודם את שר התקשורת מה תהיה העלות של האיחוד.

<תהילה שוורץ אלטשולר: שר התקשורת אמר, ובצדק, שהם עדיין לא יודעים.

<תהילה שוורץ אלטשולר: זה גם כתוב בהצעה מלפני שנה.

אבישי ברוורמן: הוא אמר שזה תלוי במו"מ עם העובדים.

<תהילה שוורץ אלטשולר: מה הם כן יודעים שפורסם בתקשורת?

<תהילה שוורץ אלטשולר: שההצעה תחסוך 40 מיליון שקל בשנה לזכייניות.

<תהילה שוורץ אלטשולר: אין לי דבר וחצי דבר נגד הזכייניות.

<תהילה שוורץ אלטשולר: להיפך, הן מחזיקות על עצמן את שוק התוכן הגווע שלנו במדינת ישראל, אבל צריך לשים לב את מי אנחנו משרתים כאן.

<תהילה שוורץ אלטשולר: הדבר הזה צריך להיות בלב הדיון.

<ירמיהו קדושי: אנחנו תומכים מאוד בחוק הזה.

<ירמיהו קדושי: אנחנו חושבים שהגיע הזמן שיעשו את זה.

<ירמיהו קדושי: מזמן היו צריכים לעשות את מועצת השידורים ואת איחוד הרגולטורים.

<ירמיהו קדושי: אנחנו חושבים שהבעיה היא שהרגולטורים הקיימים היום נכשלו בתפקידם כי אין לנו טלוויזיה מגוונת.

<ירמיהו קדושי: יש המון אמנים בפריפריה שאין להם את האפשרות ליצור ואת האפשרות להשמיע את קולם בגלל שאין גיוון בתקשורת.

<ירמיהו קדושי: אחת הבעיות שאין גיוון בתקשורת זה בגלל החסמים שהרגולטורים מציבים לקמת ערוצים נוספים, זאת אומרת, עלויות גבוהות של מה שנקרא להקים רישיונות.

<ירמיהו קדושי: מי שרוצה להקים היום תחנת טלוויזיה קטנה יותר שפונה אולי למגזרים שונים בארץ עם פרסומות, לא יכול כי יש לו עלויות והתחייבויות מאוד גבוהות.

<ירמיהו קדושי: זה גורם לחסמים.

<ירמיהו קדושי: חשוב שמועצת השידורים תיקח את זה בחשבון.

<ירמיהו קדושי: הדבר השני שאני רוצה להעיר בתור יוצר ואמן הוא שמאוד חשוב שהרגולטור לא יתערב בתוכן.

<ירמיהו קדושי: ברגע שהוא מתערב בתוכן זה גורם לכך שאין גיוון תרבותי.

<ירמיהו קדושי: כמו שמשטרה לא מתערבת כמה קילומטרים אנשים ייסעו בשנה, כמו שההגבלים העסקיים לא מתערבים איזו סחורה יקנו ואיזו לא, אין סיבה שפה יתערבו.

<ירמיהו קדושי: צריך תחרות חופשית ואמיתית בכדי שיתנו במה לכל המגזרים בחברה הישראלית, לא למגזר אחד.

אבישי ברוורמן: מה התקציב של הרשות?

אבישי ברוורמן: מה כוח האדם של הרשות?

אבישי ברוורמן: מה התקציב של מועצת הכבלים והלוויין?

אבישי ברוורמן: מה הוא כוח האדם של מועצת הכבלים והלוויין?

<שי באב"ד: התקציב של הרשות השנייה עומד על כ-37,38 מיליון שקל בשנה, כאשר כוח האדם של הרשות מונה כ-70 תקנים במשרה מלאה שכולם מאוישים.

<שי באב"ד: הם כוללים חלק גדול מהמשאב.

<שי באב"ד: הרשות השנייה, מעבר לפיקוח שהיא עושה, מפעילה את עידן פלוס ואת המשאב שמפיץ את כל שידורי הטלוויזיה של ערוץ 2, של ערוץ 10, של ערוץ 1.

<שי באב"ד: חלק מהצד ההנדסי של ההפעלה - -

<מימון שמילה: המינהלת יחד עם המועצה זה 13 עובדים.

אבישי ברוורמן: כמה כסף?

<מימון שמילה: סדר גודל של 4.4 מיליון שקל.

אבישי ברוורמן: אני מבקש מכבוד השר להתייחס.

אבישי ברוורמן: הנקודה המרכזית שנאמרת פה זה נושא האתוס והתוכן.

אבישי ברוורמן: האם אדוני, שהוא רפורמטור ובנושאים האלה ליברל, לא חושב לעשות אולי את הצעד הכל כך משמעותי כמו במערב אירופה, של הוצאת הרשות לגמרי החוצה.

גלעד ארדן: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו כאן, חלקם נכונים ומוצדקים.

גלעד ארדן: אני רוצה לבקש ממך ומהוועדה לעשות משהו שלפעמים קשה לעשות.

גלעד ארדן: כשרוצים בכנסת לדון במשהו שהוא יותר מעניין, אז דנים בו גם אם הוא לא מונח לפתחה.

גלעד ארדן: יש את כל נושא התוכן של הרגולציה.

גלעד ארדן: בצדק אמר חבר הכנסת רוזנטל, ציינה ד"ר אלטשולר, ציינת אתה וציינו אחרים.

גלעד ארדן: אנחנו עוברים היום לעידן של שינויים דרמטיים בתחום השידורים.

גלעד ארדן: זה לא רק במדינת ישראל, זה בכל מדינות העולם.

גלעד ארדן: יש את החדירה של השידורים על גבי האינטרנט.

גלעד ארדן: כולם יודעים כבר להגיד נטפליט, הולו וכן הלאה.

גלעד ארדן: החדירה הזאת משנה ותשנה עוד יותר את כל הדרך שבה אנחנו צופים בטלוויזיה.

גלעד ארדן: היא תשנה את המודלים הכלכליים, היא תשנה את יכולת הפיקוח או את רמת הפיקוח של המדינות.

גלעד ארדן: אני אומר בצער רב שאין לנו עדיין תשובה על כך.

גלעד ארדן: דרך אגב, למדינות רבות אין עדיין תשובה על כך והן מתחבטות בכך.

גלעד ארדן: הנושא הזה יותר מדי גדול, יותר מידי חשוב ויותר מידי רחב שאני אגב תיקון שני ליקויים של חוסר יעילות וחוסר אחידות בין שני רגולטורים מסחריים, אעכב את זה עוד כמה חודשים או שנים מעבר ל-10, 11 השנים שזה מעוכב, אינני יודע, ויתנה את זה בזה.

גלעד ארדן: אני לא חושב שזה הדבר הנכון.

גלעד ארדן: אני מראש ידעתי.

גלעד ארדן: אני גם נפגשתי עם המכון הישראלי לדמוקרטיה.

גלעד ארדן: כשד"ר אלטשולר אמרה את הביקורת שלה אמרתי מיד שאני חושב שהביקורת מוצדקת.

גלעד ארדן: אינני פוטר את עצמי מהעיסוק הקשה והמורכב בתוכן הרגולציה עצמה.

גלעד ארדן: בימים הקרובים, השבוע אנחנו נודיע על תוכן הוועדה הציבורית שתוקם כדי לייעץ לממשלה בנושא הזה.

גלעד ארדן: הכיוונים הם שונים.

גלעד ארדן: הכניסה של האינטרנט יכולה לעורר שאלות, כמו אם אנחנו רוצים רגולציה על האינטרנט, ואם אנחנו לא רוצים, איך זה משפיע על המשדרים הקלאסיים – 2,10, כבלים, לוויין.

גלעד ארדן: אני מברך את מיכל כדורי שהצטרפה למשפט הידוע "דברים שרואים משם לא רואים מכאן", כי היא הייתה יושבת ראש מועצת כבלים והלוויין בעברה.

<מיכל רפאלי כדורי: זה לא סותר שום דבר שאמרתי.

גלעד ארדן: ההערות הן נכונות.

גלעד ארדן: השאלות האלו הן שאלות אדירות ממדים.

גלעד ארדן: השאיפה היא באמת שבוועדה הציבורית הזאת שתוקם יהיו מיטב המומחים בתחום הזה.

גלעד ארדן: לאחר מכן היא תציע לי ולממשלה מה השינויים הרגולטוריים המתחייבים מהשינוי הזה שעובר על עולם התקשורת.

גלעד ארדן: אני מניח שאז נצטרך לכתוב ויהיו פה דיונים מאוד ארוכים ומאוד מעמיקים על התוכן הזה.

גלעד ארדן: שאלתי את עצמי אם נכון לחכות עם דבר שממילא מעוכב כבר שנים, שמטיל נטל לא נכון לטעמי על הגופים המשדרים היום.

גלעד ארדן: יש נטל כלכלי ונטל רגולטורי של שני גופים שלפעמים ההחלטות שלהם הן לא מסונכרנות אחת עם השנייה כי הם גופים עצמאיים.

גלעד ארדן: אמרתי במפגשים וגם מעל דוכן הכנסת שאני לא מחויב למודל הזה, אני פתוח לחלוטין לשמוע יתרונות וחסרונות שלו.

גלעד ארדן: מצד שני, להגיד באופן אוטומטי שגוף פנים ממשלתי הוא לא עצמאי וגוף שהוא חוץ ממשלתי הוא כן עצמאי, יש לנו פה דוגמאות.

גלעד ארדן: יש גופים פנים ממשלתיים, בן אם זה ההגבלים העסקיים או ניירות ערך, שאנשים כאן מיד יאמרו שהם מאוד עצמאיים, ויש גופים חיצוניים שהוזכרו כאן, כמו רשות השידור שאפילו ממומנת במימון ישיר מהאזרחים, לא דרך הממשלה, כדי לשנות את המימון הזה צריך לעבור 3 קריאות בכנסת.

גלעד ארדן: חבר הכנסת רוזנטל ואחרים לא ציינו שהוא גוף שבעיניהם הוא עצמאי ומבודד מהפוליטיקה.

מיקי רוזנטל: להיפך, אמרתי שהפוליטיקאים השתלטו עליו.

גלעד ארדן: זה גוף חוץ ממשלתי שממומן ישירות על ידי הציבור.

גלעד ארדן: זה סותר כרגע את מה שאמרתם.

מיקי רוזנטל: אני לא במקרה לא אמרתי אם זה צריך להיות פנימי או חיצוני.

מיקי רוזנטל: אמרתי שצריך לדאוג שהזיקה תהיה כזאת - -

גלעד ארדן: יותר מאשר האמירה שהיא לא מספיק מכסה של חיצוני או לא, יש שם את הסמכויות, מי יכול להגיד מה.

גלעד ארדן: בזה הוועדה תדון.

גלעד ארדן: יש כאן הצעה שלא אני ולא אף פוליטיקאי כתב אותה.

גלעד ארדן: את התכנים של העצמאות כתבו משרדי התקשורת והמשפטים.

גלעד ארדן: אני לא חושב שהם חשודים בכך שהם מחפשים שזה לא יהיה במודל עצמאי.

גלעד ארדן: אני מבין את הצורך שהתקשורת במדינה ליבראלית מערבית מודרנית תהיה תקשורת עצמאית.

גלעד ארדן: לגבי השאלה על רשות שידורים, רשות תקשורת.

גלעד ארדן: אם אתה שואל אותי האם אחרי שבעזרת השם נשקם את השידור הציבורי ונביא לשידור ציבורי בעזרת הוועדה חזק, עצמאי, עם יכולת להשקיע את רוב כספו בתוכן ולא בעלויות אליהם הוא נועד, האם לאחר מכן צריך שתהיה רשות מפקחת שרואה גם את השידורים המסחריים והציבוריים ביחד, אז כן, זה היעד שאני מכוון אליו.

גלעד ארדן: מה, אני אגיד שאני אחכה עד ועדת לנדס, עד שיהיה לי חוק שיעבור בכנסת ורק אז נעשה?

גלעד ארדן: אני חושב שצריך לקדם את הכל כמה שיותר מהר, כשבסוף לראות איך משלבים את הדברים יחד, לא כמו שקרה בעבר, לחכות ולחכות ולחכות ובינתיים יתחלפו הממשלות, הכנסת והדברים יהיו תקועים.

גלעד ארדן: המבחן שלי הוא לא אחרי 10 חודשים לכהונתי, אלא בתום כהונת הממשלה.

גלעד ארדן: אני לקחתי על עצמי כמטרה להסדיר את שוק השידורים הישראלי הציבורי, המסחרי והמקוון.

אבישי ברוורמן: אני תומך לחלוטין במדיניות השר.

אבישי ברוורמן: הוא אמר את זה, וגם דנה יודעת את זה, שיש פה את חוכמת השולחן.

אבישי ברוורמן: כל דבר שמביאים היום הוא דבר שכולנו רוצים לבנות.

אבישי ברוורמן: אני חושב שיש פה מספיק בגרות בנקודות המבט על-מנת שנוציא מתוך הדברים האלה חוק טוב.

אבישי ברוורמן: אני לא מתכוון להגיד כרגע שיש גיהינום, אבל אחד המשפטים זה שכשאתה בגיהינום אתה צריך להמשיך לזוז.

אבישי ברוורמן: הדבר הכי גרוע זה להגיד שלא זזים, שנחכה לראות שהמשיח יבוא.

אבישי ברוורמן: צריך לזוז, צריך להתקדם עם מה שיש פה במקביל עם הרשות.

אבישי ברוורמן: תוך כדי תנועה נשתמש בחוכמת השולחן להגיע לתוצאה הטובה ביותר במסגרת המגבלות.

אבישי ברוורמן: אנחנו ניאבק פה כולנו פה אחד לגבי הפקה מקורית, יוצרים, שהם התוכן והכבוד למדינת ישראל, ואם תרשו לי, גם התרבות של מדינת ישראל.

<אסף אמיר: אני מאוד מודה לך.

<אסף אמיר: באופן כללי אנחנו תומכים במהלך הזה.

<אסף אמיר: אני חושב שזה מהלך נכון.

<אסף אמיר: זה כמו הדימוי מכדורגל שבו בחצי מגרש יש שופט אחד ובחצי השני יש שופט אחר.

<אסף אמיר: זה לא סביר.

<אסף אמיר: אנחנו תומכים בדבר הזה.

<אסף אמיר: אנחנו חושבים שחשוב ביותר שהוא יהיה עצמאי.

<אסף אמיר: לא ברור אם זה בחוץ עושה את זה יותר עצמאי.

<אסף אמיר: אנחנו תומכים ומן הסתם הפרטים הקטנים חשובים.

<אסף אמיר: אנחנו חושבים שכן צריך, ודובר על זה שנים, יותר כלים לאכיפה.

<אסף אמיר: שי, אני רוצה להעיר לך על זה.

<אסף אמיר: אני לא רואה סיבה שכשרוצים לתת למנכ"ל עוד כלים לאכיפה הוא יגיד שיש לו מספיק כלים לאכיפה.

<אסף אמיר: לא נראה לי שזה משהו שמישהו שרוצה לאכוף צריך להגיד.

גלעד ארדן: אגב האכיפה שאסף העלה, והעלה את זה קודם גם חבר הכנסת רוזנטל, כשהייתי יושב-ראש ועדת הכלכלה היו לי טענות ליושבי ראש המועצה.

גלעד ארדן: היו כאן מחלוקות משפטיות אם אפשר או אי אפשר.

גלעד ארדן: אני ביקשתי מהיועצת המשפטית להוסיף כאן פרק של עיצומים כספיים שיהיו בסמכות ברורה, חד משמעית של הגוף המאוחד.

גלעד ארדן: בהתאם להתקדמות הדיונים נעביר במצוות מנהלת הוועדה והיועצת המשפטית את הנוסח שלנו.

גלעד ארדן: אתם תפיצו אותו לכולם.

<אסף אמיר: אנחנו מבינים שלא צריכים לחכות עם זה עד שנביא.

<אסף אמיר: זה ברור.

<אסף אמיר: המצב הזה כבר מכרסם.

<אסף אמיר: האינטרנט, השידורים באינטרנט כבר מכרסמים, הם מאיימים.

<אסף אמיר: בואו ניזהר שלא נגיע למקום של שוקת שבורה שהדבר כבר קרה.

<אסף אמיר: אם אני יס או הוט ומישהו משדר באינטרנט לא רגולציה, אז אני עושה כל מיני פעולות משפטיות להגיד שאני שווה בפני החוק.

<אסף אמיר: הדבר הזה זאת עננה שמאיימת על התוכן, על עידוד תוכן, על קיום תוכן ועל רגולציה.

<אסף אמיר: אני רוצה להזכיר שזאת מחויבות לציבור, לחברה.

<אסף אמיר: זה משהו שהמדינה הטילה.

<אסף אמיר: רגולציה זאת לא איזו מילה מגונה.

<אסף אמיר: אני חושב שבדבר הזה חשוב להתקדם ומהר, כי אם נחכה תהיה בסוף שוקת שבורה וכל הרגולציה ששמנו פה תהיה על משהו שהוא כבר לא רלוונטי.

אבישי ברוורמן: השר אמר שהוא רוצה להתקדם.

אבישי ברוורמן: אני יכול להגיד לך בשמי שאני רוצה להתקדם כמה שיותר מהר.

אבישי ברוורמן: יש פה נטייה להגיד שיש פה את כל הידע.

אבישי ברוורמן: 12 שנה לא מעבירים את חוק ניתוקי מים.

אבישי ברוורמן: היה העניין של קלאב הוטל.

<אסף אמיר: לא קשור לחוק הזה, קשור לעובדה שאנחנו מאוד דואגים.

<אסף אמיר: אנחנו יודעים שכשאתה מוציא סרט, למחרת כל אחד יכול - -

אבישי ברוורמן: אנחנו יודעים את זה.

<אסף אמיר: אני חושב שלמישהו שהולך לשדר למסך של הטלוויזיה בסלון צריך להיות אותו דין כמו מי שמשדר דרך 2,10, הוט או יס.

אבישי ברוורמן: אסף, הדברים ברורים, נעשה מה שאנחנו יכולים.

אבישי ברוורמן: דנה, תתחילי לקרוא.

<רועי ברית: הוספת פרק ב'3 29.

<רועי ברית: אחרי סעיף 6סב לחוק העיקרי יבוא: "פרק ב'3: הרשות והמועצה לשידורים מסחריים סימן א': הקמת הרשות והמועצה לשידורים מסחריים, סמכויותיהן ותפקידיהן הקמת הרשות 6סג (א) מוקמת בזה הרשות לשידורים מסחריים.

<רועי ברית: לשידורים מסחריים, תפקידיה (ב) הרשות תהיה אחראית על אסדרת תחום השידורים וסמכויותיה המסחריים, ובכלל זה על קיום שידורים מסחריים לפי חקיקת התקשורת ועל הפיקוח עליהם, וכן תמלא כל תפקיד אחר המוטל עליה בחקיקת התקשורת ובכל דין אחר.

<רועי ברית: (ג) לשם ביצוע תפקידיה תפעל הרשות בהתאם לסמכויות הנתונות לה בחקיקת התקשורת ובכל דין אחר.

<רועי ברית: (ד) במילוי תפקידיה ובהפעלת סמכויותיה, תפעל הרשות בהתאם למדיניות ולקווי הפעולה שהתוותה המועצה לפי סעיף 6סז.

<רועי ברית: (ה) הרשות תפרסם באתר האינטרנט של הרשות ובכל דרך אחרת שתמצא לנכון – בתחילת כל שנת פעילות – את יעדי הרשות והמועצה לאותה שנה; עד חודש אפריל בכל שנה – דין וחשבון שנתי המסכם את פעילות רשות והמועצה בשנה קודמת.

<דנה נויפלד: הסעיף הזה הוא הסעיף המכונן, הוא הסעיף שמקים את הרשות לשידורים מסחריים.

<דנה נויפלד: היא הרשות שתחליף את הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, את המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין ואת המינהלת.

<דנה נויפלד: הסעיף הזה הוא הסעיף שמסביר בדיוק מה התפקידים שלה, על מה היא אחראית ועל היחס בין הרשות למועצה שתוקם.

<דנה נויפלד: הרשות הזאת אחראית על אסדרת כל תחום השידורים המסחריים ועל הפיקוח.

<דנה נויפלד: היא קובעת את הכללים ומפקחת על ביצועם.

<דנה נויפלד: סעיף קטן (ג) הוא סעיף המשפך, הוא מעביר את כל הסמכויות והתפקידים שהיו לפי חוק התקשורת ולפי חוק הרשות השנייה לרשות כזאת שתוקם.

<רועי ברית: שזה המונח - -

<אתי בנדלר: גם שידורים מסחריים.

<אתי בנדלר: אני מבקשת לחזור לסעיף 1.

<רועי ברית: 1(6) אחרי ההגדרה "חוק החברות" יבוא: "חוק השידורים המסחריים הניתנים לציבור" – חוק השידורים המסחריים הניתנים לציבור, התש"ן-1990"

<דנה נויפלד: זה השם החדש שיהיה לחוק הרשות השנייה.

<דנה נויפלד: הוא משנה את שמו.

<דנה נויפלד: לא יהיה יותר חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, יהיה חוק השידורים המסחריים הניתנים לציבור.

<אתי בנדלר: אמרנו שעל המילים "הניתנים לציבור" נדבר.

<אתי בנדלר: אני מבקשת לא לאשר את זה בינתיים, רק שיובן על מה מדובר.

<רועי ברית: "חקיקת התקשורת" – חוק זה וחוק השידורים המסחריים הניתנים לציבור; זה השם העתידי של חוק הרשות שנייה.

<דנה נויפלד: הסעיף הזה יונק את הסמכויות משני החוקים האלה שעכשיו אנחנו קוראים להם חקיקת התקשורת.

<אתי בנדלר: יש הגדרה נוספת בפסקה (8)?

<דנה נויפלד: כן.

<רועי ברית: "שידורים מסחריים" – שידורים, וכן שידורים כהגדרתם בחוק השידורים המסחריים הניתנים לציבור;".

<דנה נויפלד: אנחנו לוקחים את ההגדרות משני דברי החקיקה הרלוונטיים.

<דנה נויפלד: אנחנו גוררים אותן לחוק הזה.

<דנה נויפלד: סעיף (ה) הוא סעיף מאוד חשוב.

<דנה נויפלד: זה הביטוי הראשון לעצמאות.

<דנה נויפלד: נדבר עוד הרבה על עצמאות.

<דנה נויפלד: אנחנו רוצים להגביר את השקיפות של הרשות.

<דנה נויפלד: השקיפות שלה באה לידי ביטוי בזה שהיא כל שנה מפרסמת את היעדים שלה ביחס לאותה שנה.

<אתי בנדלר: דנה, מה היא שנת פעילות?

<דנה נויפלד: כל שנה.

<אתי בנדלר: מדוע לא בתחילת כל שנה?

<אתי בנדלר: למה שנת פעילות?

מיקי רוזנטל: למה הפרוטוקולים לא?

מיקי רוזנטל: בית המשפט כבר אישר את פרסום הפרוטוקולים.

<דנה נויפלד: יש התייחסות לפרוטוקולים ולהחלטות בהמשך.

מיקי רוזנטל: זה צריך להיכנס כאן.

<דנה נויפלד: זה נכנס בהמשך ההצעה.

גלעד ארדן: חוץ מאשר הפרוטוקולים של הוועדה לבחירת שופטים, מבחינת בית המשפט אפשר לפרסם כל פרוטוקול בעולם, ובצדק.

מיקי רוזנטל: את אומרת שהסעיף של השקיפות של הפרוטוקולים יופיע כאן.

<דנה נויפלד: אני רוצה להגיד רגע לעניין הפרוטוקולים.

<דנה נויפלד: אולי נגיע לזה כשנגיע לדיון.

<דנה נויפלד: גם בפסיקת בית המשפט אין חשיפה אוטומטית של פרוטוקולים, זה עובר דרך מסננות מסוימות.

<דנה נויפלד: ההחלטות כולן תפורסמנה.

<דנה נויפלד: זה גם כתוב.

<דנה נויפלד: הדין הכללי ממשיך לחול.

<דנה נויפלד: אנחנו נגיע לסעיפים האלה בהמשך.

<מיכל רפאלי כדורי: אפשר גם את סדר היום של המועצות לפני?

<מיכל רפאלי כדורי: אם הכנסת מפרסמת את סדר יום הוועדה, אפשר גם שהמועצות יפרסמו את זה?

<תהילה שוורץ אלטשולר: חוק חופש המידע יחול כאן.

<מיכל רפאלי כדורי: למה אני לא יכולה לדעת כגוף מפוקח?

<דנה נויפלד: אפשר להכניס לפה את פרסום ההחלטות.

<דנה נויפלד: לעניין פרסום הפרוטוקול ופרסום סדר היום אני מציעה שיחול הדין הכללי.

<דנה נויפלד: הדין הכללי מטיל כל מיני כללים ביחס לפרסום.

<אתי בנדלר: אני לא בטוחה שהדין הכללי מתייחס לפרסום סדר היום.

<דנה נויפלד: לא.

<דנה נויפלד: יחול הדין הכללי.

<אתי בנדלר: את אומרת במילים אחרות שזה לא יפורסם.

מיקי רוזנטל: אנחנו מחוקקים עכשיו חוק חדש.

מיקי רוזנטל: ראוי שניענה לרוח הציבורית שאומרת שתהיה שקיפות, להוציא כמובן עניינים של סודות מסחריים שהם יכולים לבקש.

מיקי רוזנטל: הכלל יהיה שמפרסמים, שהכל מפורסם, להוציא פגיעה בפרטיות וסודות מסחריים.

מיקי רוזנטל: יהיה בהליך הזה עידוד הפרסום, לא ההיפך.

אבישי ברוורמן: דנה, זה מקובל?

אבישי ברוורמן: אם כן, אני מצטרף לשני האנשים הגדולים האלה בהצעת חוק בנושא הזה.

<דנה נויפלד: חשוב לי לבוא ולהבהיר, אולי גם דפנה תוסיף, שאין חובה של פרסום פרוטוקולים מלאים אוטומטית לגבי שום רשות ושום גוף.

<דנה נויפלד: כמובן שאני לא מתנגדת לפרסום פרוטוקולים, אבל בכפוף לכל כללי הדין הקיים.

<דנה נויפלד: אני חושבת שמה שחשוב לפרסם מבחינת השקיפות שאתה מדבר עליה זה את החלטות הרשות.

<דנה נויפלד: ההחלטות שמבטאות את המדיניות שלה חייבות להיות מפורסמות.

אבישי ברוורמן: מתחיל להיות פה דיון בו את מדברת בחיטים והוא בשעורים.

אבישי ברוורמן: אתי, תסבירי.

<אתי בנדלר: דנה מפנה אותנו לגבי הפרוטוקולים ולגבי סדרי היום להוראות הכלליות שחלות על פעולות המינהל.

<אתי בנדלר: ההוראות הכלליות אינן עונות על בקשתו של חבר הכנסת רוזנטל.

<דנה נויפלד: אמרתי שאין חובה.

<אתי בנדלר: הוא מציע שייאמר במפורש, אם הבנתי נכון, שסדרי היום והפרוטוקולים של המועצה ושל הרשות יתפרסמו בכפוף לסעיף 9(א) ו-(ב).

<דפנה גלוק: הכוונה לשנות את ברירת המחדל?

<אתי בנדלר: זה בדיוק העניין, להתייחס לזה מפורשות בחוק עצמו.

<דפנה גלוק: אני רק רוצה להבין על מה אנחנו מדברים.

<דפנה גלוק: היום המסגרת של מסירת מידע ושל פרסום מידע לפי רצון הרשות או לפי בקשה של גורמים מוסדרת בחוק חופש המידע.

<דפנה גלוק: בתוכו יש כל מיני הוראות שאומרות מתי הרשות אינה חייבת או לעיתים אינה רשאית לפרסם מידע.

<דפנה גלוק: יש פסיקה מאוד מאוד ענפה של בית המשפט שמפרשת את החוק הזה בצורה מאוד מאוד מרחיבה.

<דפנה גלוק: היא מחייבת את הרשויות למסור מידע במקרים רבים מאוד.

<דפנה גלוק: האם אנחנו מדברים על ניסיון לשנות את ההוראות האלו, או על ניסיון לשנות את ברירת המחדל כך שהכל יפורסם אלא אם - -?

מיקי רוזנטל: התשובה היא כן.

<אתי בנדלר: שלא יהיה צורך בפנייה.

מיקי רוזנטל: מאחר ומדובר בנושא של שידורים אין שום מניעה, חוץ מדעות קדומות, לפרסם את כל הפרוטוקולים של הגוף החדש, להוציא שני עניינים: פגיעה בפרטיות וסודות מסחריים.

מיקי רוזנטל: ברירת המחדל תהיה פרסום.

<דפנה גלוק: היום חופש המידע רחב יותר.

<אתי בנדלר: חוק חופש המידע איננו עומד לפני, אבל כדי לקבל פרסום לפי חוק חופש המידע המבקש צריך לנקוט פעולה.

<אתי בנדלר: הוא צריך לפנות, הוא צריך לשלם אגרה.

<אתי בנדלר: כאן מדובר בפרסום באתר האינטרנט של הרשות של הפרוטוקולים וסדרי היום.

מיקי רוזנטל: אני רוצה להוסיף ליועצת המשפטית דבר מהותי.

מיקי רוזנטל: בית המשפט כבר נדרש במסגרת חוק חופש המידע לסוגיית הפרוטוקולים של הרשות השנייה.

מיקי רוזנטל: הוא הורה לפרסמם.

<קריאה: לא נכון.

מיקי רוזנטל: מה הייתה הפסיקה של בית המשפט?

<הילה שמיר: הפסיקה הייתה - -

גלעד ארדן: הנטייה שלי, בהתאם לנושאים שעלו כאן, היא לחייב פרסום פרוטוקולים של המועצה הזאת, כי יש טענות מהעבר לגבי האיזון בין מה שהציבור אמור לקבל על המסך ובין מה שלפעמים פחות רוצים שהוא יקבל.

גלעד ארדן: כדאי שהשיקולים שהמועצה שוקלת יהיו שקופים לציבור.

גלעד ארדן: אני רוצה לשמוע את אלה שחושבים אחרת, ואיך זה ישפיע.

גלעד ארדן: הנטייה שלי היא להכניס חובת פרסום פרוטוקולים.

גלעד ארדן: אני מבקש שאדוני יאפשר לי לחזור עם תשובה לוועדה בדיון הבא.

אבישי ברוורמן: רבותיי, שמענו.

אבישי ברוורמן: אנחנו מקבלים את הבקשה שלכם לחזור.

גלעד ארדן: הממשלה תיתן תשובה בדיון הבא לסוגיה הזאת.

<דנה נויפלד: אבל כן לקבל את ההצעה של חבר הכנסת רוזנטל - נצרף את זה גם לפה - שההחלטות יפורסמו.

<אתי בנדלר: ההחלטות בכל מקרה יפורסמו.

<אתי בנדלר: לגבי פרוטוקולים וסדרי היום - -

<שי באב"ד: אני חושב שיש פה 3 רבדים.

<שי באב"ד: יש את הרובד של ההחלטות שמפורסם היום בכל מקרה, יש רובד של פרוטוקול מצומצם שאומר את הנושא, את הדעה של כל אחד ובסופו של דבר את ההחלטה, ויש את התמליל המלא של כל ישיבת המועצה.

<שי באב"ד: פה צריכים לקבל החלטה - -

גלעד ארדן: לא פה.

גלעד ארדן: הממשלה תקבל החלטה.

אבישי ברוורמן: במה שנאמר פה יש היגיון לכאן ולכאן.

אבישי ברוורמן: בתור אדם שישב בלא מעט דירקטורים בחיים שלו אני בעד שקיפות, אבל לפעמים כשמפרסמים כל תמליל זה גורם לאנשים לא להיות עם חוש הומור, לא להתבטא.

אבישי ברוורמן: חלק מהצמצום של הפרוטוקול זה שמציגים את הדעות של כל אחד ואת הדברים, אבל לא כל בדיחה וכל מילה שבעידן התקשורת המודרנית יכולות להיות כותרת ראשית.

אבישי ברוורמן: גם פה צריך איזו שהיא חוכמת צמצום מסוימת.

אבישי ברוורמן: אנשים ידברו מצונזרים.

אבישי ברוורמן: כל אחד יגיד: אם כותבים, אני לא אומר ככה ולא אומר ככה.

אבישי ברוורמן: גם פה שקיפות זה דבר טוב, אבל במידה.

אבישי ברוורמן: אנחנו נדון על זה בפעם הבאה.

<אתי בנדלר: אני לא יודעת מה זה בתחילת כל שנה.

<אתי בנדלר: האם לא ראוי לקבוע עד איזה מועד יפרסמו את יעדי הרשות לאותה שנה?

<דנה נויפלד: את רוצה להציע מועד?

<אתי בנדלר: מחודש ינואר עד סוף חודש פברואר.

<אתי בנדלר: תגידו אתם, אני לא יודעת מה ריאלי לצורך העניין הזה.

אבישי ברוורמן: לגבי תחילת כל שנה, עד חודש אפריל - -

<אתי בנדלר: חודש אפריל - -

גלעד ארדן: עד סוף ינואר.

גלעד ארדן: .

אבישי ברוורמן: מקובל מה שהשר אמר.

<אתי בנדלר: עד 31 בינואר בכל שנה.

<שי באב"ד: בעולם הפרטי עושים את זה עד 31 בדצמבר.

<אתי בנדלר: מה שכתוב ברישה זה שהרשות תפרסם באתר האינטרנט.

<אתי בנדלר: צריך לוודא שזה פרוטוקולים וסדרי היום של הרשות ושל המועצה.

<דנה נויפלד: רק של המועצה.

<מיכל רפאלי כדורי: אני לא נכנסת לעניין של הפרוטוקולים והשקיפות הציבורית, אבל הציבור הוא עם ישראל וציבור המפוקחים.

<מיכל רפאלי כדורי: יש היום מצב שאנחנו, הגופים המפוקחים, לא יודעים מה נמצא על סדר היום של המועצה שמפקחת עלינו.

<מיכל רפאלי כדורי: יש על שולחנה בקשות שלנו.

<מיכל רפאלי כדורי: אצלנו זה יכול להיות אישורים לערוצים, דברים שמאוד מכתיבים את התפקוד שלנו.

<מיכל רפאלי כדורי: אנחנו צריכים לגשש ולחפש.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, ההתנהגות שמצפים.

מיקי רוזנטל: את תומכת בזה.

<מיכל רפאלי כדורי: אני לא חושבת שבהכרח מעניין את הציבור סדר היום.

<מיכל רפאלי כדורי: אנחנו חיים מסדר היום הזה.

אבישי ברוורמן: קיבלנו את הערתך.

<טלי גורן: וגם שקיפות בתקציב.

אבישי ברוורמן: אני מצביע על סעיף 29.

<אתי בנדלר: חוץ מסעיף קטן (ה).

גלעד ארדן: בנושא הפרוטוקולים, לא בנושא העברת סדר היום מראש.

<אתי בנדלר: האם מדובר על סדר יום או לא?

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: עם כל הכבוד, המועצות הציבוריות האלו פועלות מכוח חוק.

גלעד ארדן: מה שמותר להם להחליט בלי שימוע עדיף שיחליטו בלי לחצים, לגבי מה שאמור לפגוע במישהו יש להם חובות של שימוע.

<אתי בנדלר: אני מבקשת להצביע בסעיף 1 על ההגדרה "חוק השידורים המסחריים הניתנים לציבור", למרות שאני מבקשת מנדט מראש לשנות את המילים "הניתנים לציבור".

<אתי בנדלר: אינני יודעת אם צריך או לא.

מיקי רוזנטל: איך אנחנו מצביעים על משהו שלא הוחלט?

<אתי בנדלר: אנחנו מתאימים את זה.

<רועי ברית: תיקון סעיף 1 1.

<רועי ברית: בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1 – אחרי ההגדרה "בעל רישיון לשידורי כבלים" יבוא: "בעל רישיון לשידורי לוויין" – מי שקיבל רישיון לשדר שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין לפי פרק ב'2;"; בהגדרה "בעל רישיון לשידורים", המילים "לפי פרק ב'2" – יימחקו; אחרי ההגדרה "בעל רישיון לשידורים" יבוא: "בעל רישיון לשידורים מסחריים" – בעל רישיון לשידורים, וכן מורשה לשידורים כהגדרתו בחוק השידורים המסחריים הניתנים לציבור;"; אחרי ההגדרה "היתר כללי" יבוא: "המועצה" – המועצה לשידורים מסחריים שמונתה לפי פרק ב'3;"; אחרי ההגדרה "הפקודה" יבוא: "הרשות" – הרשות לשידורים מסחריים שהוקמה לפי פרק ב'3;"; אחרי ההגדרה "חוק החברות" יבוא: "חוק השידורים המסחריים הניתנים לציבור" "חקיקת התקשורת" "יושב ראש המועצה" – יושב ראש המועצה ומנהל הרשות שמונה לפי פרק ב'3; "כללי המועצה" – כללי המועצה או הרשות, לפי העניין, שהותקנו לפי הוראות חוק זה;"; אחרי ההגדרה "פעולת בזק" יבוא: "קרוב" – בן זוג לרבות ידוע בציבור, הורה, הורי הורה, ילד וילדו של ילד, אחר, ובן זוג של כל אחד מאלה;"; אחרי ההגדרה "שידורים" יבוא: "שידורים מסחריים" – שידורים, וכן שידורים כהגדרתם בחוק השידורים המסחריים הניתנים ציבור;";

מיקי רוזנטל: למה מתייחס העניין הזה של קרוב?

<דנה נויפלד: ההגדרה הזאת קיימת כבר היום בחוק, פשוט הזזנו אותה להגדרות.

<דנה נויפלד: אנחנו נגיע לזה גם אחר כך בעניין של ניגודי עניינים.

<דנה נויפלד: זאת הגדרה מאוד מרחיבה.

<דנה נויפלד: כאשר מתייחסים למילה "קרוב" אנחנו מתייחסים - -

מיקי רוזנטל: ניגודי עניינים של מי?

מיקי רוזנטל: במינוי של חברי המועצה?

<דנה נויפלד: כן, הרחבנו את - -

אבישי ברוורמן: אני מצביע על סעיף 1.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: סעיף 1 אושר

אבישי ברוורמן: אנחנו חוזרים לסעיף 29, סעיף 6סג (א), (ב),(ג), (ד).

אבישי ברוורמן: אנחנו לא מצביעים על פסקה (ה).

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: סעיף 6סג(א), (ב),(ג) ו-(ד) אושר

<רועי ברית: מינוי המועצה 6סד.

<רועי ברית: (א) הממשלה, לפי הצעת השר, תמנה לרשות מועצה לשידורים לשידורים מסחריים מסחריים ובה 11 חברים; הצעת השר לעניין מינוי חברי המועצה, למעט יושב ראש המועצה ונציגי הממשלה, תינתן לאחר קבלת המלצות הוועדה לאיתור מועמדים לפי סעיף 6סו.

<רועי ברית: (ב) ואלה חברי המועצה: יושב ראש המועצה שייבחר בהתאם להוראות סימן ב'; שני נציגי הממשלה שהם עובדי המדינה; אחד שימונה לפי המלצת השר ואחד שימונה לפי המלצת שר התרבות והספורט; שני נציגי ציבור בעלי מעמד ובעלי ניסיון של חמש שנים לפחות, בתחום הכלכלה והניהול; שני נציגי ציבור בעלי מעמד ובעלי ניסיון של חמש שנים לפחות בתחום היצירה הטלוויזיונית או הקולנועית; ארבעה נציגי ציבור בעלי מעמד ובעלי ניסיון של חמש שנים לפחות בזיקה לעבודת המועצה, בתחום התרבות, החינוך, התקשורת או מדעי החברה, כל נציג מתחום שונה.

<רועי ברית: (ג) הודעה על מינוי המועצה והרכבה תפורסם ברשומות.

אבישי ברוורמן: יפה.

אבישי ברוורמן: אני חושב שזה מדבר בעד עצמו.

<ירמיהו קדושי: צריך להיות שם גם נציג מהפריפריה החברתית.

אבישי ברוורמן: חלק מאלה יכולים להיות מהפריפריה החברתית.

<ירמיהו קדושי: חשוב שזה יהיה בחוק, כי ברגע שזה לא נמצא בחוק אוטומטית נמצאים שם אנשים שונים.

מיקי רוזנטל: איך מתמנת הוועדה?

<דנה נויפלד: זאת המועצה.

<דנה נויפלד: אנחנו נגיע יותר מאוחר - -

מיקי רוזנטל: הוועדה ממליצה על מועמדים.

<דנה נויפלד: הסעיף שקראנו עכשיו זה חברי המועצה, זה לא הסעיף שדן בחברי הוועדה.

<דנה נויפלד: עוד שני סעיפים נגיע לסעיף שדן בוועדה.

מיקי רוזנטל: את אומרת שהחברים ימונו לפי המלצות הוועדה.

מיקי רוזנטל: אני שואל איך ימנו את הוועדה.

מיקי רוזנטל: אני לא יכול להצביע על זה לפני שאני יודע איך ממנים את הוועדה.

אבישי ברוורמן: אני מקבל את הצעתו של חבר הכנסת רוזנטל.

אבישי ברוורמן: בואו נתקדם לגבי הוועדה, רק אז נחזור לכאן.

<אתי בנדלר: האם בפסקה (3) זה הכלכלה והניהול, או כלכלה או ניהול?

<דנה נויפלד: אפשרי גם זה וגם זה.

<אתי בנדלר: מה אתם מעדיפים?

<דנה נויפלד: מתחום כלכלה או מתחום ניהול.

<דנה נויפלד: נעשה אחד לפחות מכל תחום.

<אתי בנדלר: או אחד מכל תחום?

<דנה נויפלד: כן.

מיקי רוזנטל: אני רוצה להבין איך הגעתם למספר 11.

מיקי רוזנטל: למה לא 7?

מיקי רוזנטל: למה לא 13?

<דנה נויפלד: דווקא קיבלנו טענה לגבי גודלה של המועצה.

<דנה נויפלד: תמיד יש שאלה מה הוא ההרכב הטוב ביותר.

<דנה נויפלד: כשיש יותר מידי חברים זאת בעיה מכיוון אחד, כשיש מעט מידי חברים זו בעיה מהיבט של קוורום ומהיבט של ריבוי דעות.

<דנה נויפלד: אין תשובה מתמטית.

<דנה נויפלד: זה היה נראה נכון לראות את ההרכב כך שלא יהיה גדול מידי.

<דנה נויפלד: נהוג ומקובל בין 9 ל-11, שזה גודל טוב.

מיקי רוזנטל: הייתי מבקש מסמך מהמ.מ.מ - לא סתם ביקשתי שיהיה מסמך - לגבי כמה חברים יש בוועדות כאלו בעולם.

מיקי רוזנטל: אין לנו בסיס עובדתי לקבל החלטות מעניינות וחשובות כאלו.

מיקי רוזנטל: הייתי שמח אם היה מסד עובדתי שעל פיו היינו פועלים.

אבישי ברוורמן: ד"ר אלטשולר, יש לך נתונים בדברים האלה, או שלא בדקת?

<תהילה שוורץ אלטשולר: בדקתי, אבל זה לא נמצא תחת ידי ברמה של מספרים.

אבישי ברוורמן: תבדקי ותשלחי לכולנו.

<תהילה שוורץ אלטשולר: ודאי.

<תהילה שוורץ אלטשולר: צריך לשים על השולחן את העניין שמועצות ציבוריות ברשויות רגולטוריות בישראל זה מוסד שנכשל.

<תהילה שוורץ אלטשולר: כך לפי הספרות.

<תהילה שוורץ אלטשולר: את הדבר הזה כדאי להגיד.

<תהילה שוורץ אלטשולר: יש פה יצירה של דבר שדומה למה שקיים היום.

<תהילה שוורץ אלטשולר: עדיין זה דבר בעייתי.

<תהילה שוורץ אלטשולר: הרעיון של הייצוגיות הוא רעיון נכון וראוי, מצד אחד.

<תהילה שוורץ אלטשולר: מצד שני, קשה בפועל לייצר דינמיקה טובה בתוך המועצות האלו ברמה שמאפשרת לקבל החלטה.

אבישי ברוורמן: השאלה שלי מאוד פשוטה.

אבישי ברוורמן: העסק לא עובד בהמון דברים במדינת ישראל, בעולם.

אבישי ברוורמן: מה ד"ר אלטשולר מציעה כדי לשפר?

אבישי ברוורמן: לי יש חוק.

אבישי ברוורמן: אני לא מבקר עד שיש לי הצעה.

<תהילה שוורץ אלטשולר: יכול להיות שההצעה לא מחייבת מועצה ציבורית.

<תהילה שוורץ אלטשולר: יכול להיות שהעניין של יושב-ראש ומנכ"ל שהם אותו אדם זה דבר שעשוי לפתור בעיות.

אבישי ברוורמן: אני מבקש שתשלחי לי הצעה ספציפית.

אבישי ברוורמן: עכשיו אני מצביע.

מיקי רוזנטל: אם אתה מצביע, בשביל מה אנחנו צריכים את ההצעה?

מיקי רוזנטל: אני מציע שלא נצביע על זה.

מיקי רוזנטל: זה לב העניין.

אבישי ברוורמן: בואו נעבור לוועדה ונחזור.

אבישי ברוורמן: אני יושב פה בוועדת יוקר המחייה.

אבישי ברוורמן: אני יושב פה עם כל הצוות הנהדר והמסור הזה מהבוקר עד הלילה כדי לקדם לעם ישראל.

אבישי ברוורמן: אני לא מנסה לעשות גימיקים פופוליסטיים בשום מקום.

אבישי ברוורמן: אני רוצה להתקדם, כי בכל זאת אני רוצה שהחוקים האלה יקרו.

<אתי בנדלר: אולי כדאי להסביר את התהליך, מה היא הוועדה לאיתור מועמדים, על מה היא ממליצה, על כמה מועמדים היא ממליצה.

אבישי ברוורמן: דנה, תסבירי עכשיו מי ממנה את הוועדה, את התוכן.

אבישי ברוורמן: אחרי זה נלך לפרוצדורה.

<דנה נויפלד: המועמדים לכהן כחברים, נבחרים על ידי ועדה לאיתור מועמדים.

<דנה נויפלד: בוועדה הזאת יש 3.

<דנה נויפלד: את הוועדה הזאת ממנה הממשלה.

<דנה נויפלד: כיו"ר הוועדה עומד אדם שנבחר על ידי שר התקשורת.

<דנה נויפלד: הוא אמור להיות נציג ציבור שיש לו מעמד ציבורי והוא בעל ידע בתחום שידורי הטלוויזיה המשודרים על פי דין.

<דנה נויפלד: הוא יושב ראש הוועדה.

<דנה נויפלד: מדובר במישהו שמבין בתחום, שיש לו - -

גלעד ארדן: בוועדה לאיתור מועמדים לא יכול להיות שר, סגן שר, חבר כנסת, ראש רשות לשעבר, סגנו, חבר בהנהלה של מפלגה או בגוף בוחר, מי שב-3 שנים אחורה הייתה לו איזו שהיא זיקה אישית, עסקית או עסק באיזו שהיא פעילות פוליטית.

<דנה נויפלד: כמו שאמר השר, ניסינו לנטרל את הוועדה מכל מיני השפעות שיכולות להשפיע על שיקול דעתה.

<דנה נויפלד: אמרנו שבתור יו"ר יש לנו מישהו שיש לו מעמד ציבורי והוא מכיר את תחום השידורים.

<דנה נויפלד: הנציג השני הוא נציג ציבור בעל מעמד ומומחיות בתחום התרבות או החינוך, כשמי שבוחר אותו הוא המנהל הכללי של משרד התרבות והספורט.

<דנה נויפלד: הנציג השלישי הוא נציג ציבור, חבר הסגל האקדמי במוסד להשכלה גבוהה, כשמי שבוחר אותו זאת המועצה להשכלה גבוהה.

<דנה נויפלד: הניסיון הוא שהוועדה לא מתמנת על ידי גורם אחד.

<דנה נויפלד: יש פה 3 גורמים ממנים.

<דנה נויפלד: כל גורם ממנה חבר אחד בוועדה.

<דנה נויפלד: שר התקשורת ממנה רק את היו"ר.

<דנה נויפלד: זה לנסות ולפזר את ההשפעה.

<דנה נויפלד: זה אומר שזה מפזר את ההשפעה כך שלא כל חברי הוועדה מסתכלים לכיוונו של השר, אלא כל אחד מתמנה על ידי שר אחר.

אבישי ברוורמן: יש פה 3 שרים שמעורבים.

<דנה נויפלד: לא.

<דנה נויפלד: הגורם השלישי זה המועצה להשכלה גבוהה.

אבישי ברוורמן: היו"ר במועצה להשכלה גבוהה הוא שר החינוך.

גלעד ארדן: באיזה שהוא מקום בקצה תמיד תהיה ממשלה, אין מה לעשות.

גלעד ארדן: יש פה גוף חוצץ שהוא מפוזר.

<אתי בנדלר: מה יקרה אם המשרדים יאוחדו שוב באופן כזה שיהיה שר החינוך, התרבות והספורט?

<אתי בנדלר: שר אחד ימנה 2?

גלעד ארדן: איך הגעת לזה?

<דנה נויפלד: זה המועצה להשכלה גבוהה.

גלעד ארדן: מועצה היא גוף עצמאי.

מיקי רוזנטל: אם זאת העצמאות של המועצה החדשה אנחנו בבעיה.

גלעד ארדן: היא הכירה באוניברסיטת אריאל?

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: זאת ההוכחה שהיא עצמאית.

גלעד ארדן: הם נאלצו ללכת למל"ג יש"ע.

גלעד ארדן: סימן שהמל"ג עצמאית תחת גדעון סער כשר חינוך.

אבישי ברוורמן: אני לא רוצה לפתוח פה דיון פוליטי, אבל מהניסיון שלי אני אומר לך שיש השפעה של שר החינוך על המל"ג.

גלעד ארדן: אם השר הוא נורמאלי צריך שתהיה לו השפעה.

גלעד ארדן: השאלה אם יש איזונים נגדה.

אבישי ברוורמן: שאלו אותך על 3.

אבישי ברוורמן: השאלה הייתה טכנית.

אבישי ברוורמן: אמרו לך שאם ממשלת ישראל תצמצם את השרים ויהיה שר החינוך, התרבות והספורט, אז אותו שר יהיה - -

גלעד ארדן: לא, יש פה את שר התקשורת, את שר החינוך ואת המועצה להשכלה גבוהה.

גלעד ארדן: על המועמדים שלהם יש את כל המגבלות שהחוק מטיל.

<אתי בנדלר: יכול להיות ששר התקשורת יהיה גם שר החינוך, התרבות והספורט.

גלעד ארדן: אפשר להשאיר את המצב הקיים.

<קריאה: גם במצב הקיים המינויים הם ממילא בדיוק אותו דבר.

אבישי ברוורמן: גמרנו.

אבישי ברוורמן: תציעי לי הצעות קונקרטיות.

אבישי ברוורמן: קיבלתי את ועדת האיתור של השלישיה הזאת.

<דנה נויפלד: ועדת האיתור בוחרת מועמדים ומציעה אותם לשר.

<דנה נויפלד: יש הליך של איתור.

<דנה נויפלד: היא בוחרת אותם ומעלה אותם הלאה.

<דנה נויפלד: יש פה כל מיני כללים.

מיקי רוזנטל: לשר התקשורת?

<דנה נויפלד: לשר התקשורת.

<דנה נויפלד: הוא מגיש את זה לממשלה.

<דנה נויפלד: הממשלה צריכה לקבל את זה מידי שר.

<דנה נויפלד: מי שמגיש את זה לממשלה זה שר התקשורת.

<אתי בנדלר: עדיין בעניין התהליך הזה.

<אתי בנדלר: ועדת האיתור מאתרת מועמדים וממליצה עליהם לשר התקשורת.

<אתי בנדלר: שר התקשורת ממליץ עליהם לממשלה.

<אתי בנדלר: בסופו של דבר ממונים 11 חברי מועצה.

<אתי בנדלר: על כמה מועמדים היא ממליצה?

<אתי בנדלר: האם בסופו של דבר ההמלצה שלה מחייבת או לא?

<דנה נויפלד: הכוונה הייתה שהוועדה ממליצה על המתאימים ביותר, כלומר על 8.

<דנה נויפלד: אני מזכירה 8 מתוך 11, כי יש לנו 2 שהם נציגי ממשלה ועוד 1 שהוא היו"ר שנבחר בדרך אחרת.

<אתי בנדלר: היא ממליצה על 8 מועמדים?

אבישי ברוורמן: אם היא ממליצה על 8, שיהיה כתוב 8.

<דפנה גלוק: כתבנו שהיא תעבוד לפי הכללים הנהוגים בשירות המדינה.

אבישי ברוורמן: היא מגישה 8 לממשלה.

<דנה נויפלד: יש סעיף נוסף שאומר שהכללים הם הכללים הנהוגים בשירות המדינה לגבי העבודה של ועדת האיתור, לכן היא יכולה להמליץ גם על יותר.

אבישי ברוורמן: הממשלה תבחר 8.

<אתי בנדלר: אנחנו לומדים מניסיון לגבי כל מיני ועדות.

<אתי בנדלר: השאלות האלו הן לא סתם כדי להטריד.

<אתי בנדלר: האם היא חייבת להמליץ על יותר?

<אתי בנדלר: אם נניח היא תמליץ על 8, האם השר יכול להגיד: אני לא רוצה, תביאו לי 36 מועמדים?

מיקי רוזנטל: כן.

מיקי רוזנטל: התהליך הזה חייב להיות כתוב במפורש.

אבישי ברוורמן: תסכמו ביניכם.

אבישי ברוורמן: אתם זוכרים את הבחירה של הדירקטוריון של בנק לאומי, איך בחרו אנשים, איך לא בחרו אנשים?

אבישי ברוורמן: בדברים האלה מתחילים כל הדברים.

אבישי ברוורמן: תנו תהליך מאוד ברור איך הוא קורה.

<דפנה גלוק: אני יכולה להסביר לגבי מספר המועמדים לפי הכללים של נציבות שירות המדינה.

<דפנה גלוק: ועדות איתור רשאיות אך אינן חייבות להמליץ על יותר ממועמד אחד למשרה.

<דפנה גלוק: כשאנחנו מדברים על מועמד אחד למשרה בהקשר של מכסה, זה מועמד אחד פר תקן.

<דפנה גלוק: השר רשאי לקבל ולהגיד שלא מקובל עליו.

<דפנה גלוק: כשלא מקובל עליו זה חוזר לוועדת האיתור שעושה המלצה מחודשת.

<דפנה גלוק: המלצה מחודשת לא חייבת להיות ליותר ממועמד אחד.

<אתי בנדלר: האם המועצה יכולה להחליט שהיא ממליצה על 36 מועמדים?

<דפנה גלוק: כן, היא רשאית.

<אתי בנדלר: השאלה אם רוצים להשאיר מנעד כל כך רחב, כן או לא.

<אתי בנדלר: אינני מביעה עמדה, אבל צריכים - -

<דפנה גלוק: בדרך כלל ועדות איתור לא כך עובדות.

<דפנה גלוק: אנחנו מדברים על מקסימום 3 מועמדים.

<אתי בנדלר: אנחנו לא מדברים על בדרך כלל, דפנה.

<אתי בנדלר: יש כאן איזה שהוא מתווה כדי להבטיח מינויים מקצועיים וחוסר פוליטיזציה, לכן אני חושבת שיש חשיבות בהתייחסות לנושאים האלה.

<דנה נויפלד: הרעיון היה לתת מרחב של שיקול דעת לגורם הממנה.

<דנה נויפלד: בואו נחזור למה שהוועדה נועדה לעשות.

<דנה נויפלד: הוועדה נועדה לאתר את המועמדים הראויים ביותר, לבדוק שלאנשים שיהיו מועמדים לכהן כחברי מועצה יהיו את הכשירויות, את הידע.

<דנה נויפלד: הקראנו את הרשימה של הדרישות.

גלעד ארדן: ושלא יהיו להם זיקות שאנחנו לא רוצים.

<דנה נויפלד: נכון.

<דנה נויפלד: יש פה גם עניין של ניגודי עניינים מסחריים.

מיקי רוזנטל: עד כאן ברור.

מיקי רוזנטל: מה לגבי שאלתה של אתי?

<דנה נויפלד: יכולה הוועדה להציע יותר מועמדים, ובלבד שכולם מתאימים וכשירים לכהן כחברי מועצה.

מיקי רוזנטל: ברור שאם יהיו 100 מומלצים ההמלצה תהיה חסרת משמעות.

אבישי ברוורמן: אי אפשר לחוקק כל דבר.

אבישי ברוורמן: אתם מכירים חוק שאומר שמגישים רק 8?

אבישי ברוורמן: אין חוק כזה.

<אתי בנדלר: אפשר להגיד שלא יהיו יותר מ-x מועמדים, מה שהוועדה מחליטה.

גלעד ארדן: יש פה איזו שהיא בעיה בין האחריות הציבורית שיש לי כשר תקשורת.

גלעד ארדן: אני מתנגד שהחוק ייתן מתכון למה זאת החברה הישראלית: אם זה עולים בני העדה האתיופית, הרוסית, הערבית, פריפריה.

גלעד ארדן: בסוף השר צריך להגיש לאישור הממשלה איזה שהוא תמהיל שהוא עומד מאחוריו ושמול הציבור הוא נושא באחריות.

גלעד ארדן: אי אפשר לעשות מתכון.

גלעד ארדן: בזה אבישי צודק.

גלעד ארדן: כדי שלא יהיו שם אנשים עם פעילות מפלגתית יש פה מסננת כפולה או משולשת.

גלעד ארדן: פעם אחת זה לא השר ישירות מבצע את הסינון, אלא גוף מפוזר שלא הוא ממנה את כולו.

גלעד ארדן: פעם שנייה מכניסים כאן כל מיני דרישות יותר רחבות ממה שהיה קודם.

גלעד ארדן: פעם שלישית הם יצטרכו לעבור את ועדת ברנר שמורכבת מסוג מסננת אחר של חוק החברות הממשלתיות שמוחל על זה.

גלעד ארדן: בסוף יש תוצאה שאם היא עברה את כל המועצות האלו השר צריך לעמוד מאחוריה ציבורית.

אבישי ברוורמן: עמדתי ברורה בנושא הזה.

אבישי ברוורמן: פה צריכה להיות חוכמה.

אבישי ברוורמן: השר הסביר את הדברים.

אבישי ברוורמן: זאת גם עמדתי.

מיקי רוזנטל: הוא שר נאור, אבל מחר כאני אהיה השר אני אגיד שלא נראים לי כל המועמדים שמביאים לי.

אבישי ברוורמן: מה אני אעשה?

אבישי ברוורמן: זו הממשלה.

מיקי רוזנטל: צריך שהחוק יענה - -

אבישי ברוורמן: תן לי הצעה.

אבישי ברוורמן: איך הוא יכול לענות על זה?

גלעד ארדן: כשמישהו יעתור לבג"ץ תצטרך להסביר למה לא נראה לך.

גלעד ארדן: אתה צריך שיקולים סבירים למה לא נראים לך האנשים הראויים שנבחרו.

אבישי ברוורמן: לא תוכל למנוע את זה.

<דפנה גלוק: זה המצב הנוכחי היום.

<דפנה גלוק: ועדות האיתור פועלות היום באותן הדרכים.

<אתי בנדלר: האם יש לכם התנגדות בסעיף 6סד(ג) על כך שהודעה על מינוי המועצה והרכבה תפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט של הרשות?

אבישי ברוורמן: אני מצביע על 6סד.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: בעד – 1

אבישי ברוורמן: סעיף 6סד אושר

<רועי ברית: סייגים למינוי חבר 6סה.

<רועי ברית: לא ימונה לחבר המועצה – המועצה (1) מי שאינו אזרח ישראלי או תושב ישראל;

אבישי ברוורמן: יש המון אנשים שהם אזרחים ישראלים אבל לא תושבים.

אבישי ברוורמן: אני חושב שחייב להיות תושב ישראל.

אבישי ברוורמן: יש המון ישראלים שחיים עשרות שנים בגולה ובאים לפה יום בשנה.

<קריאה: אזרח ותושב.

אבישי ברוורמן: אני מצטער.

אבישי ברוורמן: אתם רוצים נוכח נפקד, בקשה.

<דנה נויפלד: אנחנו לא רוצים שהוא יהיה אזרח ולא תושב.

<אתי בנדלר: הוא רוצה את ו' החיבור, מי שאינו אזרח ישראל ותושב.

גלעד ארדן: הוא יכול להיות כאן בעל מניות בערוץ ולא להיות - -?

<אתי בנדלר: חבר מועצה?

אבישי ברוורמן: אני עדיין ציוני במובן הישן של המילה.

אבישי ברוורמן: במועצה המפוקחת צריך שיהיו אנשים שיגורו פה.

<דפנה גלוק: הכוונה של הוועדה לחייב שיהיה תושב?

אבישי ברוורמן: אזרח ותושב.

<דפנה גלוק: מכיוון שתושבי מזרח ירושלים אינם אזרחים, מקובל להגיד או או.

<דפנה גלוק: אין התנגדות לחייב תושב, אבל בנקודה הזאת - -

<אתי בנדלר: זה יהיה מי שאינו תושב ישראל?

<אתי בנדלר: מוחקים את האזרח הישראלי?

<אתי בנדלר: לא יכול להיות – הוועדה מחליטה - שאזרח ישראלי שחי בחו"ל יהיה חבר מועצה.

<דפנה גלוק: בנושא התושבות יש היגיון.

<דפנה גלוק: מבחינתי אפשר גם מי שתושב ואינו אזרח.

<אסף אמיר: למה?

<אסף אמיר: מי זה יכול להיות?

<דנה נויפלד: יש תושבים שאינם אזרחים.

<אסף אמיר: למה מישהו שהוא לא אזרח יהיה?

אבישי ברוורמן: השאלה היחידה היא ערביי מזרח ירושלים?

<דפנה גלוק: זאת שאלה אקוטית.

אבישי ברוורמן: אני מעדיף אזרח ותושב.

אבישי ברוורמן: אפילו אם קונים את כל הרשתות אזרחים זרים אני לא רוצה שהם יהיו במועצה הציבורית.

אבישי ברוורמן: אני רוצה אזרח ותושב.

אבישי ברוורמן: רבותיי, יש לנו בעיה של ערביי מזרח ירושלים.

אבישי ברוורמן: תנו לי פתרון.

אבישי ברוורמן: אני רוצה שהאדם יגור פה ויהיה אזרח ישראלי.

<אסף אמיר: הם לא במועצה.

<אמיר וונג: לפי סעיף 41 לחוק הרשות השנייה, השליטה בבעל זיכיון צריכה להיות בידי מי שהוא תושב ואזרח.

אבישי ברוורמן: רבותיי, אני יכול להצביע על תושב ואזרח?

<דפנה גלוק: אני מבקשת לבוא לדיון הבא עם פתרון.

אבישי ברוורמן: אני נותן לך.

אבישי ברוורמן: אם לא, אנחנו נצביע על תושב ואזרח.

אבישי ברוורמן: אנחנו לא מצביעים על סעיף (1).

<רועי ברית: (2) מי שהוא שר, סגן שר, חבר הכנסת, ראש רשות מקומית או סגנו, או חבר בהנהלה פעילה של מפלגה או בגוף בוחר כהגדרתו בחוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים), התשי"ט-1959, וכל אדם אחר שיש לו זיקה אישית או עסקית לשר משרי הממשלה או מי שבשלוש השנים שקדמו להצגת המועמדות עסק בפעילות פוליטית; 3) מי שהוא חבר הוועדה לאיתור מועמדים; 4) מי שהוא עובד של בעל רישיון לשידורים מסחריים או בעל עניין בתאגיד שהוא בעל רישיון לשידורים מסחריים, ולעניין חבר המועצה שאינו יושב ראש המועצה – גם מי שהוא עובד הרשות;

גלעד ארדן: ואם הוא סיים לעבוד שם לפני חצי שנה?

גלעד ארדן: הוא רוצה לחזור לעבוד אצל בעל רישיון אחר.

גלעד ארדן: אין כמה שנים?

<דנה נויפלד: הוא לא יכול לפי הסעיף שאומר שמי שהוא עובד של בעל רישיון לא יכול להיות חבר - -

גלעד ארדן: הוא יקבל שם החלטה שטובה לבעל הרישיון, הוא יתפטר ואז יהיה עובד רם דרג שלו.

<דנה נויפלד: זה נכון לגבי כל חבר מועצה.

גלעד ארדן: למי שעבד שם יש יותר קשר אליהם.

גלעד ארדן: למה מי שהיה בפוליטיקה 3 שנים צריך להיות נקי מפעילות ציבורית כי משרד המשפטים חושב שפעילות פוליטית זה דבר גס, אבל אם הוא היה עובד של ערוץ 2 או 10 הוא יכול מיד להיכנס יום אחרי זה?

גלעד ארדן: איך זה ייראה ציבורית?

מיקי רוזנטל: צריך את אותה תקופת צינון.

מיקי רוזנטל: אני מסכים עם השר.

<דנה נויפלד: זה לא בא להחליף את - -

גלעד ארדן: לא 3 שנים, שנתיים.

אבישי ברוורמן: רבותיי, השעה 13:00, יש לי עוד ישיבות.

אבישי ברוורמן: אני מבקש את העניין של אזרח ותושב לשבוע הבא, אחרת נצביע על אזרח ותושב.

אבישי ברוורמן: אנחנו נמשיך בפעם הבאה.

אבישי ברוורמן: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.