הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת החוק בעניין השוויון בנטל ולהסדרת מעמדם של תלמידי הישיבות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 31, 2014-01-07 09:00

איילת שקד: אנחנו מתחילים בסעיף 15.

איילת שקד: עידו, תקרא בבקשה את סעיף 15.

איילת שקד: הסעיף הזה מדבר על הרשות לשירות אזרחי, ויש נקודה אחת שאנחנו צריכים להכריע לגביה.

איילת שקד: בהחלטת הממשלה של ועדת פרי היתה המלצה להפוך את הרשות ליחידת סמך.

איילת שקד: נציבות שירות המדינה עכשיו עובדת על-פי החלטת הממשלה להפוך את הרשות ליחידת סמך.

איילת שקד: השאלה היא אם אנחנו רוצים לעגן את זה בחקיקה, שבחוק יופיע שהרשות תהיה יחידת סמך, ולא להשאיר את זה לטיפולה של הנציבות.

איילת שקד: נציג הנציבות, בבקשה.

<נאדר אל קאסם: העניין נבדק והוא בשלבים מתקדמים, אז אנחנו חושבים שלא צריך להכניס את זה להצעת החוק.

<נאדר אל קאסם: - - - לא צריך בחוק, אנחנו בוחנים - - - חיובי, לא צריך את זה בחקיקה.

<רן רידניק: אני רק אוסיף ואחזק את עמדתו של נאדר:

<רן רידניק: כך או אחרת יש עשרות יחידות סמך בממשלה שרובן לא מעוגנות בחקיקה.

<רן רידניק: יש מקרה אחד שכן מעוגן בחקיקה, אבל מרבית היחידות עצמן לא מעוגנות בחקיקה.

<רן רידניק: זו הקשחה לא רצויה בדרך-כלל של מדיניות, כשבפועל, המעמד של הרשות הוא מעמד חזק.

<רן רידניק: יש את תפקיד המנכ"ל, יש יועץ משפטי עצמאי, יש לה מעמד חזק ואנחנו דואגים לחזק אותו בשיוף פעולה צמוד.

<רן רידניק: אני חושב שנכון פחות להיכנס לדבר הזה בחקיקה, לכן מוצע להיצמד לנוסח המקורי.

<נאדר אל קאסם: סליחה, זה ברור שהפיכה ליחידת סמך זה מצב סמכויות שלא קיימות - - - כל הדברים האלה הם -- - מקצועיים, אם כדאי או לא כדאי וזו ההנחיה אצלנו, אני יודע שעשו בדיקה - - -

<מירי פרנקל-שור: בהמשך לאותו קו טיעון העמדה הבסיסית של הממשלה היא שצריך לשמור לה איזושהי גמישות ניהולית, לבנות את היחידות שלה, לחלק את התחומים שלה לפי הבנתה, ולא נכון לקבע את הדברים האלה בחקיקה ראשית כי לעתים הם משתנים.

<מירי פרנקל-שור: אני מבקשת להמליץ שהמנהלת שהופכת לרשות כן תהיה יחידת סמל מכיוון שהמנהלת לא קמה למרות האמירה בחוק טל ב-2002, היא קמה רק ב-2007, וגם אחר-כך היא נתקלה בקשיים.

<מירי פרנקל-שור: יחידת סמך באה לחזק את המנהלת, והדבר חשב כמה וכמה מכיוון שהמנהלת כן אמורה לסייע ולפעול בכל סוגיית העמידה ביעדים.

<מירי פרנקל-שור: היא צריכה להתקשר, היא צריכה גופים מפעילים, היא חייבת לפקח, ואנחנו כבר רואים שהמנהלת עברה משר לשר.

<מירי פרנקל-שור: היא היתה אצל שר המדע, עברה לשר הכלכלה, היום היא עברה לשר לענייני אזרחים ותיקים.

<קריאה: ובפעם הבאה היא תעבור לאיזה שר מש"ס.

<מירי פרנקל-שור: נכון.

<מירי פרנקל-שור: והיות ואי עמידה ביעדים לפי חוק שירות ביטחון, התיקון שמונח על שולחן הוועדה, יש לכך משמעויות, אני חושבת שצריך לעשות על-מנת לחזק את המנהלת, וקביעה שהמנהלת היא יחידת סמך, לעמדתי היא חשובה ביותר.

<רן רידניק: רק למען הסר ספק, העברה של המנהלת ממשרד למשרד בפררוגטיבה של ממשלה, מוצדקת או לא מוצדקת, נכונה או לא נכונה, והיא יכולה להתבצע גם אם יהיה רשום כאן יחידת סמך או יחידה אחרת.

<רן רידניק: לא זה מה - - -

<מירי פרנקל-שור: נכון, אבל בכל זאת היא שומרת על עצמאות.

<רן רידניק: שוב, בפועל, אני חושב שהקשחה כשיש עשרות יחידות סמך אחרות שלא בחקיקה שקיימות לא נכונה היא יכולה להשליך על יחידות אחרות שהן יחידות סמך אבל לא מעוגנות בחקיקה, לא נכון מבחינת משפטית ומקצועית מבחינת משרד המשפטים ומבחינת נציבות שירות המדינה - - -

<מירי פרנקל-שור: למה זה לא נכון משפטית?

<קריאה: אני לא חולקת על המהות של אם נכון או לא נכון, אלא שפשוט הטכניקה היא לא לקבע דבר כזה בחקיקה.

<מירי פרנקל-שור: אבל יש יחידות סמך שנקבעו בחקיקה על-מנת לתת להן צמאות בהתנהלות.

איילת שקד: יואב, מהי העמדה שלכם?

<יואב ארבל: אנחנו בסך-הכול מעוניינים להיות יחידת סמך.

<יואב ארבל: אנחנו יודעים שזה נמצא על שולחן הנציבות, אנחנו לא יודעים מהי החלטת הנציבות, אם היינו יודעים שההחלטה תהיה חיובית - - -

<קריאה: אולי ניתן עוד שבוע ונראה, כי זה ממש על השולחן - - - לקבל החלטה - - -

איילת שקד: נאדר, בוא ניתן כמה ימים לנציבות, נגיד שבוע – למרות שאני רוצה לסיים את החוק עוד קודם – עד יום שני.

<מירי פרנקל-שור: לא, לא, אנחנו לא יכולים.

<מירי פרנקל-שור: כפי שהבהרתי אתמול, אי אפשר לסיים ולהצביע על חוק שירות אזרחי כל עוד לא מגיע ההסדר השלם על ההסתייגות שהתקבלה בנושא שירות בחו"ל.

<מירי פרנקל-שור: החוק הוא חוק חסר עכשיו.

<נאדר אל קאסם: אז אנחנו בינתיים לא מצביעים על זה - - -

איילת שקד: אני מבקשת שעד יום שני יבוא הסבר מסודר מהנציבות, אם זה עומד להפוך ליחידת סמך, אם כן, מתי, או שתהיה החלטה שזה הופך ליחידת סמך.

איילת שקד: אם לא, נעגן את זה בחקיקה.

איילת שקד: בוא נעבור לסעיף 16.

איילת שקד: יש כאן הסתייגות אחת של חבר הכנסת בר-לב.

איילת שקד: העוזרת שלו נמצאת כאן?

איילת שקד: את יכולה להשיג את ההסתייגות?

<מירי פרנקל-שור: לא, כיוון שעוזרים פרלמנטריים לא מציגים הסתייגות של חברי כנסת.

איילת שקד: אז אני אציג.

איילת שקד: חבר הכנסת בר-לב שבמקום "שלושה חודשים" יופיע: משטרת ישראל הודיעה לא יאוחר מחודש - - -

<קריאות: לא, לא.

<גבי פיסמן: בחוק הזה יש רק סמכויות מפקחים.

<גבי פיסמן: כשאנחנו מדברים על סמכויות מפקחים אנחנו לא דורשים שני דברים: אל"ף, התערבות של השר ביטחון פנים בהכשרה, זאת אומרת, הסעיף שאומר שהסכמת השר לביטחון פנים נדרשת, הוא לא נדרש כאן בעניין הזה, ולגבי הסוגיה השנייה אנחנו מאפשרים לאותו גוף לקבל באופן ישיר את המידע מהמרשם הפלילי ולשקול אותו בעצמו, במקום שהמשטרה תהיה זו שבוחנת את העבר הפלילי ומוסרת את המידע.

איילת שקד: זאת אומרת, שעל-פי עמדת המשרד לביטחון פנים סעיף 16(א)(1) מיותר?

<גבי פיסמן: לא, הוא לא מיותר.

<גבי פיסמן: צריך להיות: אין מניעה להסמיכו – סליחה, בעוד שנייה נעביר נוסח שמאפשר לשר לקבל בעצמו את העבר הפלילי ולשקול בעצמו.

<יואב ארבל: שאנחנו נבדוק את זה בעצמנו?

<גבי פיסמן: כן.

<עידו בן יצחק: איך הוא יכול לבדוק את העבר הפלילי?

מאיר פרוש: לא הבנתי.

מאיר פרוש: מדובר באחד שהיה לו עבר פלילי וצריך לבדוק?

איילת שקד: לא, לא, כל אחד, כל מפקח.

<קריאות: אבל איך הם יבדקו?

<קריאות: אצלכם.

מאיר פרוש: אל"ף, זה אומר שכל החרדים לא יוכלו להיות מפקחים, מכיוון שהולך להיות להם עבר פלילי.

מאיר פרוש: זה מפלה, זה סעיף מפלה.

<מירי פרנקל-שור: אבל יואב, איך אתה יודע אם יש לו עבר פלילי?

<מירי פרנקל-שור: אתה צריך לקבל את המידע.

<יואב ארבל: נקבל, ודאי.

<יואב ארבל: ברגע שאני יכול לשקול את העבר הפלילי, זה סעיף שמסמיך אותי לקבל עבר פלילי מהמשטרה, נכון?

איילת שקד: יש לי שאלה: האם הסעיף הזה לא מיותר?

איילת שקד: תעשו את זה בתקנות שלכם, בהנחיות שלכם.

<גבי פיסמן: אז רגע, אני אציג את הנוסח: חייב להיות נוסח שיאפשר למנהלת או לשר לקבל את המידע מהמרשם הפלילי.

<גבי פיסמן: הנוסח המקובל הוא: הורשע בעבירה שמפאת מהותה או חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי לדעת השר לשמש כמפקח.

<גבי פיסמן: הנוסח הזה מאפשר לפי סעיף 6 לחוק המרשם הפלילי לגורם שמוסמך לשקול את העבר הפלילי, לקבל את המידע ממשטרת ישראל ולשקול אותו בעצמו.

<גבי פיסמן: זה הנוסח שאנחנו עושים בו שימוש בכל החוקים שבהם ניתנות רק סמכויות פיקוח ולא ניתנות סמכויות אכיפה.

<גבי פיסמן: מאחר שאין כאן למפקחים סמכויות חקירה, חיפוש, תפיסה, אז אין צורך שהמשטרה תהיה זו שבודקת את העבר הפלילי.

איילת שקד: את יכולה, בבקשה, לחזור על הנוסח?

איילת שקד: אני רוצה להסביר לוועדה מה קורה פה: יש את סעיף 16(א)(1) שנמצא כפי שהוא נמצא כרגע, שתוך שלושה חודשים המשטרה צריכה להודיע אם יש בעיה עם עברו הפלילי של המפקח.

איילת שקד: את אומרת שזה מיותר, גם אתם מסכימים, המשטרה לא צריכה להודיע, הרשות צריכה בעצמה לקבל את המידע.

איילת שקד: ולכן מלכתחילה הסיפור של השלושה חודשים מיותר.

<גבי פיסמן: נכון.

איילת שקד: תחזרי בבקשה על הנוסח.

<גבי פיסמן: בעצם אנחנו דורשים בסעיף קטן (א1), שהתנאי יהיה הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה אין הוא ראוי לדעת השר לשמש כמפקח.

<מירי פרנקל-שור: גבי, זה שני דברים נפרדים.

<מירי פרנקל-שור: מה שכתוב כאן בסעיף, ועל זה יש גם הסתייגות של חבר הכנסת בר-לב - - הוא מדבר לעניין הזמן.

<מירי פרנקל-שור: הוא מבקש לסייע בהסמכת המפקחים בעניין העבר הפלילי, למהר את התהליך.

<מירי פרנקל-שור: זה דבר אחד.

<גבי פיסמן: עכשיו התהליך יהיה --

<מירי פרנקל-שור: מה שאת מציעה - -

<גבי פיסמן: זה עניין אחר.

<יואל הדר: התהליך לא תלוי בנו בכלל.

<יואל הדר: אין משטרה פה.

<קריאה: יש משטרה בקבלת המידע.

<מירי פרנקל-שור: יפה, הוא מדבר על קבלת המידע.

<יואל הדר: היא לא אוטומטית פה.

<מירי פרנקל-שור: היא תהיה אוטומטית?

<מירי פרנקל-שור: דרך המחשב הוא יכול - -?

<גבי פיסמן: ההסדרה של העברת המידע מהמרשם הפלילי נעשית כשמדובר על סדרי גודל גדולים, על היקפים גדולים של מידע בדרך מחשובית.

<גבי פיסמן: יש מסוף לגוף הזכאי.

<מירי פרנקל-שור: לא ידענו שיש - -

<יואל הדר: המשטרה מאוד משוכללת.

<מירי פרנקל-שור: לכן אנחנו לפעמים - -

איילת שקד: הבנו.

איילת שקד: .

מאיר פרוש: לי יש שאלה ללשכה המשפטית.

איילת שקד: כן, פרוש, אני יודעת מה אתה הולך לשאול.

<מירי פרנקל-שור: יואב, אתה מרוצה - -?

<יואב ארבל: אנחנו לא צריכים את המשטרה פה, אנחנו צריכים רק את המידע.

<יואל הדר: אנחנו רוצים לייעל את הבירוקרטיה.

<יואל הדר: כמו שאתמול ניסינו ללמוד מכם - -

<מירי פרנקל-שור: אתם עקביים.

מאיר פרוש: יש לי שאלה ללשכה המשפטית.

מאיר פרוש: לשיטתם של אלה שאומרים שבסוף יהיו סנקציות פליליות, זאת אומרת שאף חרדי לא יוכל להיות מפקח.

מאיר פרוש: השאלה אם זה לא סעיף מפלה.

<מירי פרנקל-שור: אם הם יורשעו, מן הסתם - -

מאיר פרוש: מלכתחילה אנחנו מדברים על ציבור שלם שלא יוכל להיות חלק מהמשחק הזה.

<גבי פיסמן: אנחנו מדברים על שיקול דעת ביחס לעבר הפלילי.

מאיר פרוש: אתם רוצים להגיד לי שתקלו בעניין הזה שיש לו עבר פלילי?

מאיר פרוש: בגין זה שהוא לא שירת תקלו עליו?

<גבי פיסמן: מדובר על הרשעה בעבירה - - חומרתה ונסיבותיה - -

<מירי פרנקל-שור: מי שיורשע בעבירה פלילית לא יוכל - -

מאיר פרוש: ציבור שלם נוציא מכלל ישראל.

מאיר פרוש: מישהו יכול לתת פירוט מה זה עושה לאדם שיש לו עבר פלילי, במה הוא לא, במה הוא כן?

איילת שקד: אנחנו נעשה את זה כשנגיע לגשר.

מאיר פרוש: הנה עכשיו, גם בעניין הזה.

מאיר פרוש: מה זה עושה לו? הוא לא יכול - -?

<מירי פרנקל-שור: להיות למשל עורך דין.

מאיר פרוש: חשבון בנק הוא יכול לפתוח?

<מירי פרנקל-שור: אני לא יודעת, אנחנו צריכים לבדוק.

איילת שקד: יש מישהו כרגע מהנוכחים מהמשטרה או ממשרד המשפטים שיודע לענות על השאלה מה זה בדיוק אומר אם למישהו יש - -?

<מירי פרנקל-שור: יש שורה של - -

איילת שקד: שיקול הדעת.

<גבי פיסמן: שיקול הדעת בנוסח שהצענו נתון לגורם שמקבל את המידע.

<גבי פיסמן: הצענו הרשעה שמפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה אין הוא ראוי להיות מפקח.

<גבי פיסמן: זה אומר שהמינהלת תצטרך לקבוע לעצמה את הסטנדרטים שבגינם בהרשעות בעבירות מסוימות היא סבורה שאדם לא יכול לשמש בתפקיד.

<יואב ארבל: אם אדם עבר באור אדום נמנע ממנו להיות מפקח.

<יואב ארבל: זה שיקול דעת.

מאיר פרוש: אין מישהו שיכול להסביר לנו מה זה.

עפר שלח: על מה אנחנו מצביעים בסוף?

<מירי פרנקל-שור: על הנוסח של גבי.

איילת שקד: אני רוצה להצביע עכשיו על כל סעיף 16, שבמקום 16(1) יש את הסעיף הבא.

איילת שקד: גבי, בבקשה.

<גבי פיסמן: הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה אין הוא ראוי לדעת השר לשמש כמפקח.

איילת שקד: ההסתייגות של עומר לא רלוונטית, כי זה עובר ישירות - -

<עידו בן יצחק: אלא אם כן הורשע בעבירה.

<יואל הדר: לא צריך את הסכמת השר לביטחון פנים.

<קריאה: הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שניתנו - -

<יואל הדר: אני מבקש לשמור את ההסכמה לסעיפים אחרים.

ה: > ידעתי שזה יעלה לי.

עפר שלח: מספר קבוע.

מאיר פרוש: בסעיף קטן (3), "ככל שהורה השר" צריך להישאר?

<מירי פרנקל-שור: יואל, מפקחים שעוברים הכשרה, ההכשרה שלהם היא לא בהסכמת - -?

איילת שקד: > אנחנו מצביעים על סעיף 16, כשבמקום סעיף 16(1) יש את הסעיף של גבי.

איילת שקד: בסעיף (2) הורדנו את המילים "בהסכמת השר לביטחון פנים".

איילת שקד: מי בעד?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: בעד – 3

איילת שקד: נמנעים – אין

<מירי פרנקל-שור: אני רק מפנה את תשומת לב הוועדה לכך שסעיף קטן (ג) יצטרך להשתנות בהמשך, מכיוון שמדובר על פיקוח בחו"ל.

<מירי פרנקל-שור: זה לא רק בארץ ובאזור.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו נצטרך להתייחס לחו"ל.

<מירי פרנקל-שור: ההערה שלי היא רוחבית לאורך כל - -

<יואב ארבל: אנחנו נציין באיזה יבשות יש לה סמכויות.

<מירי פרנקל-שור: הוועדה הצביעה, אבל יש אחר כך בעיה.

<קריאה: החוק לא חל - -

<קריאה: גם לגבי האזור צריך לעשות את השינויים.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו לא נכנסים לזה.

<מירי פרנקל-שור: זאת הצעת החוק הממשלתית.

איילת שקד: אנחנו לא נוגעים בזה.

איילת שקד: סליחה, לא נוגעים בזה עכשיו.

איילת שקד: סעיף 17, עידו.

<עידו בן יצחק: סמכויות פיקוח 17.

<עידו בן יצחק: (א) לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה, לרבות לעניין אופי השירות

מאיר פרוש: מחקתם שירות אזרחי לתלמידי ישיבות?

<עידו בן יצחק: אנחנו נעשה את ההתאמות.

<עידו בן יצחק: עוד לא תיקנו את - - כשהנוסח יונח זה הכל יהיה מותאם.

<עידו בן יצחק: לדרוש מבעל תפקיד או עובד בגוף מפעיל וממשרת בשירות אזרחי, למסור לו כל ידיעה או מסמך הדרושים לו לצורך ביצוע תפקידו; להיכנס למשרדי כל גוף מפעיל ולמקומות שבהם יש לו יסוד סביר להניח שמשרתים בו משרתים בשירות אזרחי; ואולם אם המשרדים האמורים משמים למגורים, לא ייכנס אליהם המפקח אלא במועד סביר שתואם עם מנהל המקום, ובהעדר מנהל כאמור – עם כל דיירי המקום, או על פי צו של בית משפט.

מאיר פרוש: מה זאת אומרת המשרדים האמורים משמשים למגורים?

<יואב ארבל: אם יש גוף מפעיל - -

מאיר פרוש: אסור להפעיל משרד כדבר שמיועד למגורים.

שלום ג'רבי: יש גוף מפעיל שמשמש גם כמקום לינה של חוסים.

מאיר פרוש: כשימוש חורג.

שלום ג'רבי: אם רוצים להיכנס יש תנאים מיוחדים.

<עידו בן יצחק: (ב) בסעיף זה, "מסמך" – לרבות פלט, כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"ה-1995.

<עידו בן יצחק: (ה) מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי חוק זה, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שני אלה: הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו; יש בידו תעודה החתומה בידי המנהל המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה.

<רעות בינג: יש לנו הערת נוסח קטנה.

<רעות בינג: זאת גם הערה שנשלחה לייעוץ המשפטי.

<מירי פרנקל-שור: בסדר, אנחנו ראינו איזה נוסח.

<מירי פרנקל-שור: בשלב הניסוח נעביר את זה.

איילת שקד: יש הסתייגות לחבר הכנסת בר-לב.

<קריאה: הוא לא מבין מה זה היסוד סביר.

איילת שקד: בסעיף 17(ב) הוא מבקש שבמקום להיכנס למשרדי כל גוף מפעיל ולמקומות שבהם יש יסוד סביר להניח שמשרתים בו בשירות אזרחי, יופיע להיכנס למשרדי כל גוף מפעיל ולמקומות בהם משרתים בשירות אזרחי.

איילת שקד: זה נשמע יותר סביר.

איילת שקד: מה זה יסוד סביר להניח?

איילת שקד: מאיפה זה הגיע?

<קריאה: כך זה צריך להיות.

איילת שקד: מי בעד ההסתייגות?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: בעד – 3

איילת שקד: נמנעים –אין

איילת שקד: יש לו עוד הסתייגות.

איילת שקד: הוא רוצה להשאיר את 17(ג): "לא יימסר מידע לפי סעיף זה אם מסירתו אסורה לפי כל דין".

<קריאה: גם את (ג) וגם את (ד).

איילת שקד: סעיף (ג) נמחק, כי אם אסור אז אסור.

איילת שקד: בשביל מה לכתוב?

איילת שקד: הוא מיותר.

איילת שקד: הסעיף מיותר וגם וההסתייגות מיותרת.

איילת שקד: מי בעד?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: בעד – אין

איילת שקד: נמנעים – אין

איילת שקד: הוא מבקש להשאיר את 17(ד): "אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות חוק הגנת הפרטיות".

איילת שקד: מדוע זה ירד?

איילת שקד: על פי החוק להגנת הפרטיות מה שאסור על פי החוק אסור למסור?

<קריאה: זה נועד להתגבר על הוראות מסוימות בחוק הגנת הפרטיות.

<גבי פיסמן: זה אכן מתגבר על הוראות מסוימות בחוק הגנת הפרטיות.

<גבי פיסמן: ההוראה היא הוראה סטנדרטית.

<גבי פיסמן: סעיפי הפיקוח הם סעיפים סטנדרטיים שמופיעים בכל סמכות של גוף פיקוח באשר הוא.

עפר שלח: ב-(1) וב-(2) יש דברים שהם כביכול סותרים דברים בחוק הגנת הפרטיות?

<גבי פיסמן: יש אפשרות לדרוש מידע, לרבות אם במידע הזה כלולים פרטים שיש בהם משום חשיפה של מידע שהוא מידע שמוגדר בחוק הגנת הפרטיות כמידע - -

עפר שלח: את יכולה לתת דוגמה?

<גבי פיסמן: למשל משכורתו של אדם נוגעת למצבו הכלכלי.

<גבי פיסמן: ניתן יהיה לדרוש - -

איילת שקד: אסור לדרוש אותה לפי חוק הגנת הפרטיות?

<גבי פיסמן: ניתן לפרש את חוק הגנת הפרטיות כאילו המידע הזה הוא מידע שיש בו פגיעה - -

<איה דביר: כן חשוב להזכיר שכל המכשיר הזה נועד להבטיח את הזכויות של המשרתים.

<איה דביר: המידע מועבר למפקח עובד מדינה, כדי לאפשר לו לוודא שזכויותיהם של המשרתים נשמרות.

<איה דביר: למידע אסור לצאת מהמפקח הלאה.

<איה דביר: אלה איזונים שבנסיבות העניין נדרשים כדי לאפשר פיקוח אפקטיבי וכדי להבטיח - -

איילת שקד: הסעיף הזה הוסר על מנת לאפשר פיקוח יותר אפקטיבי.

איילת שקד: מי בעד ההסתייגות?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: בעד – אין

איילת שקד: נמנעים – אין

איילת שקד: חבר הכנסת פרוש, דיברנו על זה.

איילת שקד: בואו נצביע על כל סעיף 17.

איילת שקד: מי בעד סעיף 17 כולל ההסתייגויות?

איילת שקד: בעד – 3

איילת שקד: נמנעים –אין

<עידו בן יצחק: תחולת סמכויות הפיקוח על המדינה 18.

<עידו בן יצחק: מפקח רשאי להפעיל את סמכויותיו לפי חוק זה כלפי המדינה ומוסדותיה;

איילת שקד: מי בעד סעיף 18?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: בעד – 3

איילת שקד: נמנעים – אין

<עידו בן יצחק: תחולת סמכויות 18א(א) על אף האמור בסעיף 18, יפעיל מפקח את סמכויותיו כלפי מערכת הביטחון הפיקוח על מערכת בהתאם להוראות סעיף זה.

<עידו בן יצחק: הביטחון (ב) לא יפעיל מפקח את סמכויותיו כלפי מערכת הביטחון אלא אם כן נקבעה לו התאמה ביטחונית מתאימה לכך.

<עידו בן יצחק: (ג) קצין בכיר או קצין מוסמך רשאי לעכב את כניסתו המידית של מפקח למיתקן המוחזק בידי מערכת הביטחון, אם מצא כי התקיים אחד מאלה: כניסתו באותה העת תשבש פעילות מבצעית או מודיעינית, חקירה פלילית, או תרגיל או אימון רחבי היקף או שנעשה בהם שימוש באמצעי לחימה; מתרחשת במקום פעילות עוינת; מתקיימת במיתקן פעילות שהמפקח אינו רשאי להיחשף לה מטעמים של ביטחון המדינה או יחסי החוץ של מדינת ישראל; קבע קצין מוסמך או קצין בכיר כאמור, יודיע על כך לעובד הרשות כפי שייקבע בנוהל, וייקבע מועד חדש לכניסתו של המפקח, מוקדם ככל האפשר לאחר שהחלפה העילה שמנעה את כניסתו.

<עידו בן יצחק: (ד) מסירת ידיעה או מסמך, כולם או חלקם, למפקח, תהי בהתאם להתאמתו הביטחוני ובהתאם לכללי אבטחת המידע של הגוף הביטחוני.

<עידו בן יצחק: (ה) השר, בהסכמת השר הממונה, יורה בנוהל על תנאים לשימוש בסמכויות כלפי מערכת הביטחון, בשים לב לטעמים של ביטחון המדינה, שלום הציבור וביטחונו; השר, בהסכמת השר הממונה, יורה על נוהל ראשון לפי סעיף קטן זה, בתוך 180 ימים מיום תחילתו של חוק זה; הוראות סעיף קטן זה יחולו גם על שינוי של הנוהל.

<עידו בן יצחק: (ו) בסעיף זה – "התאמה ביטחונית" – כמשמעותה בסעיף 15 לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס"ב-2002.

<עידו בן יצחק: "מערכת הביטחון" – משרד הביטחון, יחידות ויחידות סמך של משרד ראש הממשלה שעיר פעילותן בתחום ביטחון המדינה, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר והרשות להגנה על עדים; "קצין בכיר" ו"קצין מוסמך" – כהגדרתם בחוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה), התשע"א-2011; "השר הממונה" – שר הביטחון, ראש הממשלה, או השר לביטחון הפנים, לפי העניין.

<מירי פרנקל-שור: הסעיף הזה הוסף לאור הרחבת המסלול של שירות אזרחי ביטחוני.

<מירי פרנקל-שור: גם שם צריך לבצע פיקוח, אבל הפיקוח צריך להיות מותאם למערכת הביטחון הרחבה.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו בסופו של דבר גם נראה איך אנחנו ננסח את ההגדרה של מערכת הביטחון, לאור ההחלטה מי בסוף יהיה בשירות האזרחי ביטחוני ואם צריך לחול עליו ההסדר המיוחד הזה.

<מירי פרנקל-שור: זה סעיף שכבר קיים.

<מירי פרנקל-שור: זה סעיף שמצוי בחוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח).

<מירי פרנקל-שור: יש שם הסדר שלם של פיקוח מאוד מפורט על מערכת הביטחון.

<מירי פרנקל-שור: עד סעיף ההסדר הזה אנחנו התאמנו את ההסדר לחוק הקיים.

<מירי פרנקל-שור: לדעתנו הוא עונה לכל אחת מהיחידות שנמנות בשירות האזרחי ביטחוני.

אלעזר שטרן: בשביל ההדיוטות שבינינו אני מציע שאם חוק מסתמך על הגדרה בחוק אחר בדבר שהוא כל כך מהותי כמו קצין בכיר וקצין מוסמך, יצרפו לנו את ההגדרה.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו מקבלים את ההערה.

אלעזר שטרן: אני אשמח אם באמת אפשר לקרוא אותה.

<עידו בן יצחק: הגדרה של קצין בכיר זה קצין שדרגתו סגן אלוף, סגן ניצב או סגן גונדר לפחות לפי העניין, או מי שדרגתו מקבילה לדרגה כאמור.

<עידו בן יצחק: קצין בכיר זה מי שנמצא בשטח.

<עידו בן יצחק: קצין מוסמך הוא זה שיותר קשור לנושא של ביטחון המידע.

<עידו בן יצחק: לעניין צבא הגנה לישראל זה ראש מחלקת ביטחון מידע בצבא ההגנה לישראל, או קצין בכיר שהסמיך לעניין הזה.

<עידו בן יצחק: לעניין שירות הביטחון הכללי זה ראש שירות הביטחון הכללי, או עובד בכיר בשירות שהוסמך לעניין זה.

<עידו בן יצחק: לעניין המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים - קצין מוסמך כמשמעותו בסעיף 21(א).

<עידו בן יצחק: לעניין משטרת ישראל - קצין בכיר שיסמיך המפקח הכללי למשטרת ישראל לעניין זה.

<עידו בן יצחק: לעניין שירות בתי הסוהר – קצין בכיר שיסמיך קצין בתי הסוהר לעניין זה.

<עידו בן יצחק: לעניין הרשות להגנה על עדים – מנהל הרשות או עובד בכיר ברשות שהסמיך לעניין זה.

<עידו בן יצחק: במשרד הביטחון זה הממונה על הביטחון במערכת הביטחון.

אלעזר שטרן: באיזה הקשרים זה נאמר באיכות הסביבה?

<עידו בן יצחק: בהקשר של סמכויות של פקחים, מתי הם יכולים להיכנס.

<מירי פרנקל-שור: הכניסה למתקנים על מנת לבצע את הפיקוח.

<מירי פרנקל-שור: יש הנחיות - -

<גבי פיסמן: כמה חידודים לגבי הסעיף הזה.

איילת שקד: אתם העברתם להם את החידודים?

<גבי פיסמן: הם ביקשו שנגיד את זה בוועדה.

<מירי פרנקל-שור: אני נורא מבקשת מכולם.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו מפיצים את הנוסח על מנת לקבל את ההערות בזמן ועל מנת להתכונן להערות.

<מירי פרנקל-שור: כמו שאנחנו עושים מאמצים אדירים להפיץ את הנוסח, אני מבקשת שגם אתם תעשו את המאמצים להעביר לנו את ההערות על מנת שנוכל להתייחס.

<גבי פיסמן: אנחנו שוחחנו על זה אתמול.

<מירי פרנקל-שור: בסדר, לשוחח זה לשוחח.

<מירי פרנקל-שור: אחר כך לקבל את - -

<גבי פיסמן: הייעוץ המשפטי ביקש שנעלה את זה בדיון.

<גבי פיסמן: בסעיף קטן (א), במקום "על אף האמור בסעיף 18" אנחנו מבקשים שזה יהיה "על אף האמור בסעיפים 17 ו-18", כדי שהסייג יחול גם על סעיף הסמכויות, לא רק על סעיף התחולה כלפי המדינה, אחרת הנוסח יצא קצת בעייתי ובעצם ניתן להפעיל את הסמכויות במלואן כפי שכתוב בסעיף 17.

<גבי פיסמן: הערה שנייה נוגעת לסמכות הכניסה.

<גבי פיסמן: בסעיף 17 יש סמכות כניסה גם למשרדי הגוף המפעיל, מה שלגבי גופי הביטחון יוצר קושי.

<גבי פיסמן: הוא גם למעשה לא רלוונטי.

<גבי פיסמן: ככל שהמינהלת תרצה לקבל מסמכים היא תוכל להפעיל את סמכות - -

איילת שקד: בשביל מה להכניס את סעיף 17?

<גבי פיסמן: לא, במקום "על אף האמור בסעיף 18" אנחנו אומרים "על אף האמור בסעיפים 17 ו-18".

<גבי פיסמן: לגבי סמכות הכניסה אנחנו רוצים להבהיר, שלא ייכנס מפקח אלא למתקן בו משרתים בפועל בשירות אזרחי ביטחוני, כלומר רק לאותם מתקנים בהם משרתים המשרתים, כדי שלא תהיה אפשרות לכניסה למשרדים שהיא לא רלוונטית.

<עידו בן יצחק: זה נובע ממילא מ-17(א)(2) בנוסח שקיבלנו, שהסמכות של הפיקוח היא להיכנס למשרדי כל גוף מפעיל ולמקומות שבהם משרתים - -

<גבי פיסמן: זה בדיוק.

<גבי פיסמן: הרעיון הוא לא לאפשר את הכניסה למשרדי שירות הביטחון שהם פשוט לא רלוונטיים.

<עידו בן יצחק: כבר היום הם בסעיף 17.

<גבי פיסמן: סעיף 17 זה להיכנס למשרדי הגוף המפעיל ולמקומות.

<גבי פיסמן: יש אפשרות כניסה למשרדים וגם לאותם מתקנים.

שלום ג'רבי: אנחנו מפקחים רק במקום שיש מתנדבי שירות אזרחי לאומי באותו גוף.

שלום ג'רבי: אמנם זה מקובל עלי, אמרתי שזה בתיאום וזה בסדר.

<גבי פיסמן: אין שום בעיה.

<גבי פיסמן: אני חושבת שאין כאן מחלוקת, יש כאן רק הבהרה ניסוחית.

<מירי פרנקל-שור: זו לא הבהרה ניסוחית.

<גבי פיסמן: הרעיון הוא שסמכות הכניסה לא תינתן למשרדים.

איילת שקד: גבי, אנחנו רוצים להשאיר את הסעיף כמו שהוא.

איילת שקד: זה הערות - -

<גבי פיסמן: אני מבקשת שיינתן לשירות הביטחון הכללי להשמיע כאן את עמדתו.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו לא יכולים להתייחס להערות שאנחנו מקבלים בבוקר לפני הדיון.

<גבי פיסמן: דיברנו על זה אתמול.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו לא יכולים.

<מירי פרנקל-שור: לסעיף הזה יש השלכות רוחב.

<מירי פרנקל-שור: הסעיף הזה הוא סעיף שנוסח בהבנה רבה עם כל גופי מערכת הביטחון.

<מירי פרנקל-שור: Once אנחנו מנסחים שינוי, יש לזה השלכות רוחב.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו רוצים לבדוק ולראות מה ההשלכות.

<קריאה: הנוסח - -אלו הערות שהעברנו.

<מירי פרנקל-שור: נכון, היום בבוקר קיבלנו אותן.

<ד': אלו הערות שהעברנו עוד קודם למשרד המשפטים.

<מירי פרנקל-שור: אלינו הן הגיעו הבוקר.

איילת שקד: את ההערות צריך להעביר למחלקה המשפטית של הוועדה.

<ד': אם משמעותו של סעיף 17(א)(2) הוא שהכניסה תהיה לכל גוף או למקומות רק כאשר משרתים בהם, אז אין לנו - -כיום מדובר שזה או המשרדים או המקומות, לכן ביקשנו שלגופים של מערכת הביטחון שהם מתקנים מסווגים הכניסה תהיה רק לאותם מקומות שבהם הם משרתים, לא לכלל המתקנים או לכלל המשרדים.

<ד': הסעיף כמו שהוא מנוסח כיום מפריד בין המשרדים למתקנים, לכן ביקשנו לעשות את החידוד הזה לגבי גופים - -

איילת שקד: ההערה שלך היא לסעיף 17 או לסעיף 18?

<ד': סעיף 17 מנוסח כמו שהוא מנוסח.

<ד': מכיוון שסעיף 18 מחריג את סעיף 17 לגבי גופי מערכת הביטחון ויוצר הסדרים ספציפיים לגבי גופי מערכת הביטחון, אני מבקשת רק לגבי גופי מערכת הביטחון --.

<ד': אני מדברת כרגע בשם שירות הביטחון הכללי, להחריג שהם לא יוכלו להיכנס למשרדים אלא רק למתקנים שבהם - - זאת האבחנה.

עפר שלח: יש לי הצעה.

עפר שלח: במתקנים האלה שהם מתקנים מסווגים יוכשר אחד האנשים שעובדים - -

<מירי פרנקל-שור: זה בהחלט מה שמתבצע בשטח.

עפר שלח: ופתרנו את הבעיה.

עפר שלח: אחד מהאנשים של שירות הביטחון הכללי יקבל הכשרה ויוכשר כמפקח של הדבר הזה.

<יואב ארבל: בכל מקרה יש לנו מפקח באותו מקום שמרכז את מתנדבי השירות האזרחי, בודק ורואה אותם.

<יואב ארבל: כל העניין כאן של המשרדים זה בגלל שהרבה פעמים אין את החומר שאנחנו רוצים בגוף המפעיל.

<יואב ארבל: מה בודק מפקח?

<יואב ארבל: הוא בודק דפי נוכחות, הוא בודק את כל הנושא של ניהול תקין, כל מיני דברים כאלה שבגוף המפעיל אומרים, זה לא אצלנו, זה במשרד.

<מירי פרנקל-שור: נכון.

<יואב ארבל: אשר על כן כתוב כאן המשרד.

<יואב ארבל: אין לנו עניין – אני מבטיח לכם – להיכנס לשום מקום שאנשים - -

<מירי פרנקל-שור: יש הנחיות של הקצין.

<יואב ארבל: אני רק אומר מאיפה זה בא.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו נבדוק.

<מירי פרנקל-שור: אני מבקשת מהוועדה לא להצביע.

<מירי פרנקל-שור: נשב באופן מסודר, נבדוק ואם יש צורך נביא את הכל.

עפר שלח: יש לכם בעיה להסמיך את אחד מהעובדים שלהם?

<יואב ארבל: לא נעים להגיד, אבל כשמדברים על בנות שירות לאומי שעובדות בשב"כ או במוסד אתה תמיד אומר שהן לא הולכות עכשיו לחפש את העצמות של אלי כהן.

<יואב ארבל: צריך להיכנס קצת לפרופורציות מה מתנדבי שירות אזרחי לאומי עושים.

<ד': הם עושים שירות משמעותי מאוד.

<יואב ארבל: אני שמח מאוד.

<יואב ארבל: מה שאנחנו מבקשים מהמשרדים זה כדי שנוכל לקבל את החומרים האלה, כדי שהפיקוח יהיה אפקטיבי.

<גבי פיסמן: סמכות דרישת המידע - -

<יואב ארבל: הסכמתי לכל ההסתייגויות.

<עידו בן יצחק: לכן כתוב במפורש שהמפקח הוא רק מי שיש לו התאמה ביטחונית מתאימה.

<עידו בן יצחק: לא כל אחד מהמפקחים שלהם יוכל להיכנס.

<ד': אני עובדת שירות, אני לא נכנסת לכל מתקני השירות, לכן אני חושבת - -

איילת שקד: אם אנחנו מצביעים על סעיף 18 כלשונו מה שאת אומרת לא רלוונטי.

איילת שקד: מה שאת אומרת רלוונטי רק אם מתייחסים לסעיף 17 בסעיף 18, להערה של גבי.

<ד': תיקון של סעיף 17 וסעיף 18 הייתה גם הבקשה שלנו ממשרד המשפטים.

איילת שקד: תשבו בבקשה עם המחלקה המשפטית.

איילת שקד: סעיף 19, בבקשה.

<עידו בן יצחק: הפסקת שירות 19.

<עידו בן יצחק: (א) לא מילא בשירות אזרחי אחר ההוראות לפי חוק זה או אחר הוראות הגוף המפעיל הנוגעות לשירותו, רשאי המנהל, לאחר שקיבל את חוות דעתו של הגוף המפעיל, להפסיק את שירותו של המשרת בשירות אזרחי או שלא להעניק לו אישור על השלמת שירותו כאמור בסעיף 8, ובלבד שהתקיימו כל התנאים שלהלן: (1) המשרת בשירות אזרחי זומן לשימוע לבחינת הפסקת שירותו אתו אי מתן אישור על השלמת השירות כאמור; (2) הנימוקים להפסקת השירות או לאי מתן האישור הועברו למשרת בשירות אזרחי שבעה ימים לפחות לפני מועד השימוע שנקבע כאמור בפסקה (1).

<עידו בן יצחק: (ב) הופסק שירותו האזרחי של משרת בשירות אזרחי כאמור בסעיף קטן (א) או לא היה באפשרותה של הרשות למצוא גוף מפעיל עבור מיועד לשירות ביטחון שהופנה אליה – (1) יודיע על כך המנהל לפוקד כאמור בסעיף 2(א), לא יאוחר משבעה ימים מיום הפסקת השירות; (2) יחולו עליו הוראות סעיף 26ה(ב) לחוק שירות ביטחון.

איילת שקד: עומר, רצית לבקש משהו?

עמר בר-לב: יש שתי נקודות.

עמר בר-לב: נקודה אחת כבר הזכרנו אתמול.

עמר בר-לב: מדובר בסעיף 19(א) שלא העניק לו אישור על השלמת שירותו.

עמר בר-לב: מה שמעניין אותי זה מה שמקנה האישור על השלמת השירות.

עמר בר-לב: איזה זכויות זה מקנה?

עמר בר-לב: הזכרתי את זה אתמול.

עמר בר-לב: אני מזכיר את זה עוד פעם.

עמר בר-לב: יש כאן נקודה נוספת שאתמול התבררה לי - שוב, אני לא בטוח במאה אחוז שהנתונים מדויקים – לגבי אנשים שמתנדבים לשירות לאומי שמקבלים מענק שחרור כמו חיילים בצה"ל, לא כמו לוחמים.

עמר בר-לב: אם המגמה שלנו היא שתהיה היררכיה ברורה כולל בתקבולים, כולל במענקים בין שירות צבאי לשירות אזרחי, אני חושב שגם פה צריך לשים לב שזה קיים.

עמר בר-לב: חשוב לי לדעת מה כלל הזכויות שמשרת בשירות אזרחי מקבל .

עמר בר-לב: אני רוצה לוודא שזה אכן נמצא בפרופורציה למה שמקבל מי שמשרת בצה"ל.

איילת שקד: זה מפורט בסעיפים הבאים.

<מירי פרנקל-שור: סעיף 24 בתיקון על חיילים משוחררים.

עמר בר-לב: זאת הערה שחשוב שלא תתפספס.

איילת שקד: תיכף נגיע לסעיף 24.

עמר בר-לב: לגבי סעיף (ב)(2) - במקרה זה מפנה כאן לסעיף 26ה(ב) – שהופסק שירותי של אדם.

עמר בר-לב: גם דיברנו על זה.

עמר בר-לב: הוא חוזר לפוקד, כן?

איילת שקד: כן.

<איה דביר: הערת נוסח לגבי פסקה (ב).

<איה דביר: נדמה לי שכדאי לחדד בחלק שהוסף על ידי הייעוץ המשפטי ולומר כך: או נקטע השירות בגוף מפעיל אחד ולא הייתה אפשרות של הרשות למצוא גוף מפעיל אחר עבור מיועד לשירות ביטחון.

<איה דביר: הפסקת השירות בגוף מפעיל היא לא הפסקת השירות בהכרח.

<איה דביר: זו רק הבהרה ניסוחית.

איילת שקד: לא הבנתי.

איילת שקד: את רוצה במקום המילה "הופסק" לכתוב את המילה "נקטע".

<איה דביר: לא, בנוסף.

<איה דביר: הופסק שירותו האזרחי של משרת כאמור בסעיף קטן (א).

<איה דביר: זאת סיטואציה עונשית כזאת, נכון?

איילת שקד: מאיזו שהיא סיבה.

איילת שקד: לא כתוב.

איילת שקד: מכל סיבה שהיא.

<איה דביר: ב-(א) כתוב אך ורק על סיטואציות שהמשרת לא מילא הוראות, לא פעל כמו שצריך.

<איה דביר: ב-(ב) מדברים על הפסקה ניטרלית, עד כמה שאני מבינה.

<איה דביר: אז יש הבדל בין הפסקת השירות לבין הפסקת שירות בגוף מפעיל מסוים.

<איה דביר: הפסקת השירות נגרמת כאשר הייתה הפסקה בגוף מפעיל אחד ולא מצאו גוף מפעיל אחר.

<איה דביר: אלה שני אירועים נפרדים.

<איה דביר: פעם בגוף מפעיל לא עובדים, פעם שנקטע כל השירות האזרחי.

<איה דביר: אם זה בסדר אני אראה את זה אחר כך ליועצת המשפטית ונמצא נוסח שמבטא שבעצם נקטע השירות בגוף מפעיל אחד ולא הייתה באפשרותה של הרשות למצוא גוף מפעיל אחר.

איילת שקד: מה ההבדל?

<יואב ארבל: זה בגדר "הופסק".

<מירי פרנקל-שור: חברת הכנסת שקד, היא אומרת שהופסק מתייחס לסעיף קטן (א), כשסעיף קטן (א) - -

<איה דביר: זה ניסוחי גרידא.

<איה דביר: אני אעביר לכם.

איילת שקד: מי בעד סעיף 19?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: בעד – 5

איילת שקד: נמנעים – אין

איילת שקד: אנחנו עוברים לפרק ה': הוראות שונות.

איילת שקד: אנחנו נצביע עכשיו עד סעיף 24.

איילת שקד: אז נעבור לסעיף 2.

איילת שקד: אני לא מבינה בשביל מה צריך את סעיף 20 בחוק שירות אזרחי.

איילת שקד: יש אותו בחוק שירות ביטחון.

איילת שקד: שם זה עוד איכשהו סביר.

איילת שקד: פה זה נראה לי סתם מיותר.

איילת שקד: חברי הוועדה, מה דעתכם?

מאיר פרוש: גם אם נניח הסעיף הזה לא שייך, הסעיף שאני מבקש שייכנס מאוד שייך.

מאיר פרוש: לי יש הסתייגות.

מאיר פרוש: גם אם חברי הוועדה יחליטו שאין צורך בסעיף הזה, אני מבקש את הסעיף החדש.

מאיר פרוש: אם אתם חושבים שכמויות של הציבור החרדי הולכים להגיע, אז צריך שיהיה כתוב שלא ייפגע מעמדו, כבודו או שילובו של גבר בשל שירותן של משרתות בשירות אזרחי.

אלעזר שטרן: לאיזו פשרה הגענו אחרי שהייתה פה - -?

איילת שקד: החלטנו להוריד את המילה "כבודה" בחוק שירות ביטחון.

איילת שקד: לא ייפגע מעמדה או שילובה של אישה, בשל שירותם של משרתים בחוק שירות ביטחון.

איילת שקד: אני לא מבינה בשביל מה צריך את הסעיף הזה גם פה.

<מירי פרנקל-שור: השאלה אם לא צריך להמתין מה תהיה ההחלטה בחוק שירות ביטחון.

אלעזר שטרן: אם את לא מבינה את זה כאישה, איילת - -

איילת שקד: אלעזר, זו הערה שוביניסטית.

איילת שקד: אני תיכף אקרא אותך לסדר.

אלעזר שטרן: כל הסעיף הזה הוא שוביניסטי.

איילת שקד: אז בואו נוציא אותו.

אלעזר שטרן: בבקשה.

איילת שקד: בחוק שירות ביטחון היה חשוב לשרה לבנת ולחברות כנסת אחרות, לכן נשאיר.

איילת שקד: בחוק הזה אני לא מבינה בשביל מה זה צריך להיות קיים.

אלעזר שטרן: גם שם לא הבנתי למה זה חשוב.

אלעזר שטרן: זה אותו היגיון.

מאיר פרוש: כתוב שזה תלוי בסעיף המקביל בחוק שירות ביטחון.

עמר בר-לב: ההבדל הוא שחוק שירות ביטחון מחייב נשים וגברים להיות יחד בשירות.

עמר בר-לב: כאן זה מנגנונים אזרחיים.

איילת שקד: זאת לא חובה.

עמר בר-לב: הם רוצים לגייס לשירות חרדים.

עמר בר-לב: הם צריכים לדאוג לכל צרכיהם.

אלעזר שטרן: זה ברור.

עמר בר-לב: לכן יש היגיון להוציא את זה מכאן, בוודאי להשאיר את זה בחוק שירות ביטחון, ששם נשים וגברים מתגייסים יחד וצריך לוודא שמעמדה של האישה וזכויותיה לא ייפגעו.

עמר בר-לב: שאלת אם זה אותו דבר.

עמר בר-לב: אני אומר שיש כאן הבדל.

עמר בר-לב: נשמע לי הגיוני - -

אלעזר שטרן: מה שאתה אומר זה להוציא את זה מכאן בגלל שממילא תהיה תחרות וכל אחד שירצה ירגיש שהוא צריך לדאוג לתנאים האלה?

עמר בר-לב: כאן מדובר בגופים אזרחיים שכל המשרתים בהם הם לא משרתים מתוקף שירות ביטחון.

עמר בר-לב: זה לא אותו מצב כמו בשירות צבאי, ששם בהגדרה כולם משרתים תחת חוק – גברים ונשים יחד.

עמר בר-לב: אם מצרפים חרדים שצריכים תנאים מיוחדים, צריך לוודא שמעמדן וזכויותיהן של הנשים לא נפגעות, כי זה לא תלוי ברצונן.

עמר בר-לב: השירות הוא חובה, הוא לא תלוי ברצונן.

אלעזר שטרן: חבר הכנסת בר לב, את מה שאמרת, את אותן עובדות אפשר להגיד בדיוק הפוך, כיוון ששם אתה "אונס" את הנשים לבוא לסביבה, לכן אתה מוכרח.

אלעזר שטרן: פה אפשר לבחור.

איילת שקד: מעירה לי עכשיו מנהלת הוועדה שהסעיף הזה לא היה על סדר היום.

איילת שקד: אמרנו שלא נדון בו.

איילת שקד: נדחה את זה לפעם הבאה.

איילת שקד: בפעם הבאה אני כבר מצמצמת את האפשרויות.

איילת שקד: החלטנו בחוק שירות ביטחון שלא ייפגע מעמדה של אישה בלי המילה "כבודה".

איילת שקד: בפעם הבאה נצביע על זה או נוציא את הסעיף.

מאיר פרוש: אני חושב שגם אם הסעיף הזה לא יהיה בחוק שירות אזרחי, צריך שיהיה הסעיף לגבי גבר חרדי שכשהוא בא לשרת לא ייפגע מעמדו.

איילת שקד: בסדר, נדון על זה בסעיף 5 בישיבה הבאה.

איילת שקד: סעיף 21.

<עידו בן יצחק: דיווח 21.

<עידו בן יצחק: השר ימסור, אחת לשנה, דיווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת לגבי השנה שחלפה , בעניינים אלה:

<עידו בן יצחק: מספר המשרתים בשירות אזרחי ותחומי עסוקם; סדרי הפיקוח על מילוי חובת השירות האזרחי; נתונים השוואתיים לשנים קודמות; השפעת יישומן של הוראות חוק זה בדבר שילוב משרתים בשירות אזרחי

<עידו בן יצחק: כאמור בפסקה זו יימסר גם לוועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת.

עמר בר-לב: יש לי שתי בקשות.

עמר בר-לב: אני חושב שהסעיף הזה מאוד חשוב על מנת שוועדת חוץ וביטחון תהיה מסוגלת לעקוב.

עמר בר-לב: בשביל שהיא תהיה מסוגלת לעקוב ולבדוק, צריך להוסיף שני דברים.

עמר בר-לב: בסעיף (1) צריך להוסיף את המילה "לפי", כלומר מספר המשרתים בשירות אזרחי לפי תחומי עיסוקם.

עמר בר-לב: אם נקבל רשימה של 2000 שמות לפי הא' ב' זה לא יאמר לנו כלום.

עמר בר-לב: לעומת זאת, ברגע שזה לפי תחומי עיסוקם, אנחנו נראה כמה במשטרה, כמה בשב"כ וכן הלאה.

איילת שקד: הערה נכונה.

עמר בר-לב: הערה שנייה היא שתהיה כאן איזו שהיא אמירה כללית של חלוקה בין אזרחי ביטחוני לאזרחי חברתי, כדי להקל עלינו וכדי שנדע באופן כללי האם המגמה של שירות ביטחוני הולכת ועולה.

איילת שקד: נכון, אני בעד שתי ההערות.

עמר בר-לב: הייתי שמח, בתור אחד שיושב בוועדת חוץ וביטחון, שלגבי כל אחד מהתחומים יהיה איזה שהוא אחוז נוכחות כללי.

עמר בר-לב: כך אנחנו נראה אם בשב"ס יש נוכחות של 80% או 90%.

איילת שקד: מה זאת אומרת?

איילת שקד: ההנחה היא שלכל אחד יש 100% נוכחות.

עמר בר-לב: נוכחות.

איילת שקד: מי שלא נוכח חוזר לבקו"ם והולך לקב"ן.

עמר בר-לב: לא שהוא לא נוכח בכלל, הוא נוכח על פי ימים.

עמר בר-לב: החשש הוא שאנשים יהיו רשומים בשירות כזה או אחר, אבל לא מבצעים בפועל.

איילת שקד: אז מעיפים אותו.

איילת שקד: המפקח מודיע למינהלת והיא מחזירה אותו לבקו"ם.

איילת שקד: אם הוא רוצה להשתמט הוא הולך לקב"ן.

עמר בר-לב: אם זה נראה לך מיותר אני מוותר.

איילת שקד: מי בעד שתי ההסתייגויות של חבר הכנסת בר לב?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: בעד – 5

איילת שקד: נמנעים – אין

איילת שקד: הסתייגות אחת היא בהוספת המילה "לפי", הסתייגות שנייה היא חלוקה בין אזרחי לביטחוני.

עמר בר-לב: 1500 באזרחי, 2000 בביטחוני, או להיפך.

איילת שקד: מי בעד סעיף 21?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: בעד – 5

איילת שקד: נמנעים – אין

איילת שקד: סעיף 22.

<עידו בן יצחק: ביצוע ותקנות 22.

<עידו בן יצחק: השר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

איילת שקד: מי בעד סעיף 22?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: בעד – 5

איילת שקד: נמנעים – אין

איילת שקד: סעיף 23.

<עידו בן יצחק: תיקון חוק פיצויי פיטורים 23.

<עידו בן יצחק: בחוק פיצויי פיטורים, התשכ"ג-1963, בסעיף 11(ג), אחרי פסקה (4) יבוא: "(5) הוא החל לשרת בשירות אזרחי לתלמידי ישיבות כהגדרתו בחוק שירות אזרחי לתלמידי ישיבות (הוראת שעה), התשע"ג-2013, ובלבד ששירת בשירות אזרחי לתלמידי ישיבות שישה חודשים לפחות;"

אלעזר שטרן: מה זה שישה חודשים?

<יואב ארבל: חוק פיצויי פיטורים נותן פיצויים למי שפיטרו אותו, או למי שהתפטר לצורך שירות בצה"ל או לצורך שירות לאומי.

<יואב ארבל: מכניסים פה את השירות האזרחי הזה כך שאם מישהו התפטר לצורך כניסה לשירות האזרחי הוא יקבל פיצויי פיטורים.

עמר בר-לב: אם חייל מחליט שהוא מתפטר מצה"ל - -

<יואב ארבל: לא חייל.

<יואב ארבל: אדם שמתפטר בשביל להיכנס לצה"ל, לשירות הלאומי או לשירות האזרחי זכאי לקבל פיצויים.

<מירי פרנקל-שור: חבר הכנסת פרוש, יש לך הסתייגות לסעיף 23.

איילת שקד: זה לא משנה.

איילת שקד: ההסתייגות שלו היא על ניסוח.

איילת שקד: אמרנו שתיקנו את זה.

מאיר פרוש: אמרו שיתקנו את זה אחר כך באופן מסודר.

מאיר פרוש: בכל מקום שכתוב "שירות אזרחי לתלמידי ישיבות" יהיה כתוב "שירות לאומי אזרחי".

אלעזר שטרן: הם אמרו שאחרי זה הם יתקנו את הכל.

<מירי פרנקל-שור: ההסתייגות שלך לסעיף 23 לא תצורף למליאה.

איילת שקד: מירי, ההסתייגות נמשכה.

איילת שקד: מי בעד סעיף 23?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: בעד – 5

איילת שקד: נמנעים –אין

איילת שקד: סעיף 24.

<עידו בן יצחק: תיקון חוק קליטת 24.

<עידו בן יצחק: בחוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד-1994 - חיילים משוחררים בסעיף 1 – בהגדרה "שירות אזרחי", בסופה יבוא "או שירות אזרחי לתלמידי ישיבות כהגדרתו בחוק שירות אזרחי לתלמידי ישיבות (הוראת שעה), התשע"ג-2013; אחרי ההגדרה "שירות אזרחי", יבוא: "שירות אזרחי במסלול אזרחי-ביטחוני" – שירות אזרחי – ביטחוני כהגדרתו בחוק שירות אזרחי לתלמידי ישיבות (הוראת שעה), התשע"ג-2013; "שירות אזרחי במסלול ביניים" – שירות אזרחי בהיקף של 30 שעות שבועיות בממוצע;";

משה גפני: צריך לשנות.

משה גפני: פרוש אמר - -

מאיר פרוש: דיברו על זה.

<עידו בן יצחק: הכל יתוקן בהתאם.

<עידו בן יצחק: בהגדרה "חייל משוחרר", בסופה יבוא "וכל חוד של שירות אזרחי במסלול ביניים כשלושת רבעי חודש שירות"; בהגדרה "שירות אחר", בסופה יבוא "או שירות אזרחי במסלול ביניים"; בסעיף 9(א), אחרי פסקה (4) יבוא: "(5) בעד כל חודש של שירות אזרחי במסלול ביניים – 306 שקלים חדשים"; בסעיף 10(א), אחרי פסקה (4) יבוא: "(5) בעד כל חודש של שירות אזרחי במסלול ביניים – 194 שקלים חדשים.

<עידו בן יצחק: "

איילת שקד: אתם יכולים להסביר את זה?

<יואב ארבל: כבר כיום משרתי השירות הלאומי והאזרחי קיבלו את כל הזכויות לפי חוק קליטת חיילים משוחררים.

<יואב ארבל: בחוק קליטת חיילים משוחררים יש מדרג של זכויות.

<יואב ארבל: יש לוחמים, יש תומכי לחימה ויש את כל השאר.

<יואב ארבל: השירות הלאומי היום וגם השירות האזרחי מקבילים לחיילים העורפיים, זאת אומרת, מקבלים את הזכויות כפי שמקבלים החיילים העורפיים.

<יואב ארבל: מה שמוצע כאן זה להמשיך באותו הקו.

<יואב ארבל: צריך לשים לב שיש לנו 3 אפשרויות בחוק שלנו.

<יואב ארבל: אפשרות אחת היא של 20 שעות שבועיות במשך 3 שנים.

עמר בר-לב: באזרחי חברתי.

<יואב ארבל: לא.

<יואב ארבל: האזרחי החברתי יכול להיות 20 שעות במשך 3 שנים, או 30 שעות במשך שנתיים.

<יואב ארבל: אלו שתי האפשרויות שנתנו.

<יואב ארבל: מכיוון שחוק קליטת חיילים משוחררים נוקב בסכומים, אז חייל או בוגר שירות לאומי מקבל לפי מספר חודשי השירות.

<יואב ארבל: חייל מקבל סכום חודשי כפול 36 חודשים, כי זה מה שהוא שירת.

<יואב ארבל: אם שירות לאומי עושים רק שנה, מקבלים שליש מזה כי מקבלים פר חודש.

<יואב ארבל: מכיוון שסעיפים 9 ו-10 בחוק קליטת חיילים משוחררים מגדירים את זה בתור סכום פר חודש, היה צורך להתאים את הסעיף הזה למצב פה.

<יואב ארבל: מה זה אומר?

<יואב ארבל: זה אומר שמי שעושה במסלול מפוצל, כלומר 20 שעות שבועיות, מקבל עבור כל חודש שירות חצי מאלה שעושים 40 שעות שבועיות.

<יואב ארבל: מי שעושה 30 שעות שבועיות במשך שנתיים - קראנו לזה מסלול ביניים - מקבל שלושת רבעי מהסכום.

<יואב ארבל: הסכום שמקבלים בסופו של דבר הוא אותו סכום, רק הדרך להגיע אליו היא במכפלה שלו.

עמר בר-לב: האחוזים שפירטת זה בהתייחס למי שעושה 40 שעות.

עמר בר-לב: אני שואל בהתייחס לחייל - -

<יואב ארבל: חייל שהוא לא לוחם ולא תומך לחימה.

<יואב ארבל: כבר כיום משווים את השירות האזרחי לחייל שהוא לא תומך לחימה והוא לא לוחם.

עמר בר-לב: יש כאן בעיה, כי הוא עושה 20 שעות בחודש וחייל תומך לחימה עושה 48 שעות בשבוע.

שלום ג'רבי: בסוף מתנדבי השירות האזרחי לאומי מקבלים באותו יחס למספר החודשים שהם משרתים.

עמר בר-לב: את זה הבנתי, אבל יש הבדל בשעות בשבוע או בשעות בחודש.

שלום ג'רבי: מי שעושה 20 שעות שבועיות צריך לעשות שנתיים, מי שעושה 40 שעות שבועיות עושה שנה.

שלום ג'רבי: סך כל השירות זה שנה אחת.

עפר שלח: עכשיו הסברתם את ההשפעה של שני המסלולים בשירות הלאומי אזרחי.

עפר שלח: רציתי לשאול על ההשפעה של זה על חייל, כמה זה יחסית לחייל שאיננו לוחם.

עמר בר-לב: כמה הוא מקבל לחודש?

עמר בר-לב: אולי לשאול את תת אלוף אגמון כמה חייל שאיננו תומך לחימה ואיננו לוחם מקבל לחודש.

<קריאה: אותו דבר.

שלום ג'רבי: כמשכורת אתם שואלים או כפיקדון מענק?

שלום ג'רבי: זה פיקדון מענק, לא משכורת.

<מירי פרנקל-שור: שר שלום, הוועדה מכוונת למדרג בין השירות הצבאי לשירות אזרחי והשירות לאומי.

<מירי פרנקל-שור: נכון, עומר?

<מירי פרנקל-שור: זה שמשרת בשירות אזרחי ביטחוני וזה שמשרת כחייל עורפי 20 שעות או 40 שעות מקבלים את אותו סכום.

<מירי פרנקל-שור: זה מה שאנחנו אומרים.

<קריאה: לפי מספר החודשים שהוא עשה.

עמר בר-לב: אותו סכום פר חודש.

שלום ג'רבי: חבר הכנסת שטרן דיבר על כך שמתנדבי השירות אזרחי לאומי עושים לא פחות מאדם בקריה שיש לו שני עיטורים, ירוק ואדום, וכל תפקידו הוא ללחוץ על הכפתור הירוק על מנת להרים את השער.

אלעזר שטרן: אני לא מוכן שהדברים שלי יילקחו לכאן.

אלעזר שטרן: בהבדלים הרגילים של 20 שעות בשבוע או 30 שעות בשבוע, גם לחייל שנדרש לבוא כל יום בין 8:00 ל-17:00 - -

שלום ג'רבי: אין 20 שעות בשבוע, אתם טועים.

שלום ג'רבי: בשירות האזרחי אפשר לעשות סך הכל 20 שעות שבועיות.

שלום ג'רבי: במקום שנה הוא עושה שנתיים.

שלום ג'רבי: יש לו שתי אפשרויות.

שלום ג'רבי: אפשרות אחת של 40 שעות שבועיות - -

עפר שלח: ההסבר ברור.

עפר שלח: אנחנו רוצים לבדוק את ההשפעה של יום שירות, בין אם זה בדמי קיום - נדבר על זה במקום אחר - ובין אם זה בפיקדון, של חייל לעומת יום שירות של מישהו בשירות האזרחי ביטחוני.

עפר שלח: יום השירות איננו דומה.

עפר שלח: קודם כל, אתה אגדת בתוך מי שאיננו לוחם או תומך לחימה הרבה מאוד אנשים.

עפר שלח: יש בתוך האנשים האלה חיילים שהם כביכול במנעד הנמוך בצה"ל, אבל עושים שירות משמעותי.

עפר שלח: הם חיילים בצבא.

עפר שלח: זה עולם אחר, זה משמעת אחרת, הם חיים חיים אחרים.

עפר שלח: חלק גדול מהם לא בבית.

<קריאה: בסדר, אתה רוצה שנכניס עוד הרבה אנשים שלא נמצאים?

שלום ג'רבי: אמרתי את דעתי, אני מתכוון לזה.

שלום ג'רבי: עדיין הם עושים 8 שעות.

שלום ג'רבי: אז נכון, בתוך זה יש גם את 8200.

שלום ג'רבי: אני יכול להגיד לך עוד אלפים.

עפר שלח: אתה הצגת את דעתך על החשיבות של השירות הזה.

<יואב ארבל: אין פה חידוש של הוועדה.

<יואב ארבל: זה המצב כיום.

אלעזר שטרן: זה לא משנה, עושים סדר.

<יואב ארבל: אם זה ישתנה זאת תהיה פגיעה בשירות הלאומי ובשירות האזרחי.

אלעזר שטרן: מה שאומרים החברים כאן, ואני מסכים איתם, וזה לא בניגוד למה שאמרתי אתמול, שעדיין להיות חייל ולבוא מכוח חוק בגיל 18 יש לזה משמעות אחרת של המדינה.

אלעזר שטרן: צריך למצוא את הדירוג ששמים פה לגבי ההפרשים והמשמעויות.

איילת שקד: עינת, למה ועדת פרי החליטה להשאיר את זה ככה?

<יואב ארבל: היא קבעה יעדים מאוד גבוהים לשירות האזרחי שצריך לעמוד בהם.

שלום ג'רבי: יש כאן משהו בסיסי שצריכים להבין.

שלום ג'רבי: אני למען גילוי נאות שירתתי בגולני, אני קצין.

<קריאה: אין בכלל ספק.

שלום ג'רבי: שאנשים כאן לא יתבלבלו.

משה גפני: היית גם תלמיד ישיבה?

שלום ג'רבי: הייתי גם תלמיד ישיבה.

משה גפני: למה את זה אתה לא אומר קודם?

שלום ג'רבי: לא שאלת אותי.

שלום ג'רבי: הוא שאל אותי קודם.

משה גפני: היית תלמיד ישיבה ואחרי זה - -

שלום ג'רבי: לא הייתי מוצלח.

איילת שקד: שר שלום, השכר שלהם הוא 75% משכר של חייל, נכון?

שלום ג'רבי: השכר היום בצבא - -

איילת שקד: סליחה, דמי קיום.

שלום ג'רבי: מי שמשרת בצבא מקבל משכורת של 5400 שקלים, אם הוא נשוי עם ילד.

שלום ג'רבי: מי שבשירות האזרחי מקבל שכר של 2500 שקלים.

שלום ג'רבי: אנחנו לא אמרנו להעלות את זה.

שלום ג'רבי: אני עדיין חושב שמי שהולך לצבא צריך לקבל יותר.

משה גפני: מה הטענה של עפר ושל עומר?

איילת שקד: על הפיקדון

שלום ג'רבי: עכשיו מדברים על פיקדון ומענק.

שלום ג'רבי: בואו נבין שבמשך כל השירות שלו הוא מקבל פחות, וזה בסדר.

שלום ג'רבי: אם לא, שילך לצבא.

שלום ג'רבי: הוא הולך לשירות אזרחי בגלל הדברים שלו.

שלום ג'רבי: היום הם מקבלים את הפיקדון ואת המענק.

שלום ג'רבי: מה אנחנו רוצים לעשות?

שלום ג'רבי: הציבו לנו יעדים שאמרתי שהם יעדים מאוד גבוהים בוועדת פרי.

שלום ג'רבי: יושבת פה גם עינת.

שלום ג'רבי: היו בהתחלה יעדים יותר גבוהים לצבא, לשירות האזרחי פחות.

שלום ג'רבי: אחרי איזה לילה מסוים של ישיבה עם הצבא הורידו לצבא את היעדים והעלו את היעדים של השירות האזרחי.

שלום ג'רבי: תמיד אנחנו הולכים אחרי הצבא.

שלום ג'רבי: לדעתי – אמרתי את זה גם לראש הממשלה – יהיה קשה מאוד לעמוד ביעדים.

שלום ג'רבי: אנחנו באים עכשיו ואומרים שאנחנו רוצים עדיין לעמוד ביעדים הגבוהים האלה כך שהשירות יהיה שירות יותר משמעותי כמו שצריך.

שלום ג'רבי: אנחנו רוצים להעלות את היעדים.

שלום ג'רבי: תסלחו לי, חברי הכנסת, אבל יש בלבול גדול מאוד בחברה החרדית.

שלום ג'רבי: יש קיצוניים שעושים חיים לא קלים לא רק לצבא אלא גם לשירות האזרחי.

שלום ג'רבי: מה שאנחנו אומרים זה שלא נפגע במה שיש היום.

שלום ג'רבי: אנחנו לא ביקשנו בשום סעיף להעלות את השכר.

שלום ג'רבי: במה שמקבלים עכשיו פיקדון מענק, שזה לפי נושא של חייל עורפי שעושה 8 שעות, אני מציע לא לגעת, כי אז אנחנו נשחק לידיים של הקיצוניים שיגידו שהוועדה של חברת הכנסת היו"ר איילת שקד רודפת ומחלישה.

שלום ג'רבי: זה מה שייצא.

איילת שקד: שר שלום, בשביל מה הכניסו את הסעיף הזה לחוק?

שלום ג'רבי: כדי שהם יקבלו?

איילת שקד: מה קורה היום?

שלום ג'רבי: מקבלים אותו דבר.

<יואב ארבל: המסלולים שונו כאן.

שלום ג'רבי: זה התאמות למסלולים.

שלום ג'רבי: מה שייצא מהוועדה המכובדת הזאת זה מה שייצא ברחוב.

משה גפני: השאלה אם כל הנושאים האלה נמצאים בחקיקה של חיילים.

אלעזר שטרן: על כמה כסף מדובר?

שלום ג'רבי: אין לי מושג.

אריאל אטיאס: מי יודע?

אריאל אטיאס: מה זה הפיקדון הזה?

אריאל אטיאס: כמה כסף?

<קריאה: זה 402 לחודש.

שלום ג'רבי: סך הכל 7300- -

אריאל אטיאס: תוספת ל-2500?

<קריאה: כן.

שלום ג'רבי: כל חודש מקבל מי שמשרת בשירות אזרחי 2500.

שלום ג'רבי: בסוף השירות שהוא משרת יש מקרן לחיילים משוחררים פיקדון ומענק לפי מספר החודשים שהוא שירת.

שלום ג'רבי: מי שמשרת שנה מקבל פיקדון ומענק של 3000 שקל.

אריאל אטיאס: עכשיו רוצים להוציא את זה?

שלום ג'רבי: לא רוצים להוציא את זה, רוצים לעשות מדרג יותר נמוך שלא יהיה 7300.

עמר בר-לב: חבר הכנסת אטיאס, שיהיה מדרג.

אריאל אטיאס: השאלה בעולם של המדרג היא אם אתה מוריד מהבסיס, או שאתה מעלה את הבסיס.

אריאל אטיאס: זה הוויכוח.

<יואב ארבל: אין לי בעיה להעלות את הבסיס אם ההוצאה לחיילים בשירות צבא - -

אריאל אטיאס: הדיון כרגע על שירות אזרחי.

אריאל אטיאס: אף אחד לא מתנגד שיעלו לכולם.

אריאל אטיאס: כרגע אנחנו בעולם של השירות האזרחי.

אריאל אטיאס: אתה אומר שאתה משווה.

אריאל אטיאס: מה הקו שאתה משווה?

אריאל אטיאס: האם מה-7000 פיקדון, או למעלה מזה?

שלום ג'רבי: למה הולך פיקדון מענק?

שלום ג'רבי: זה הולך ללימודים.

שלום ג'רבי: אני מבין את הטיעון שלך, תאמין לי.

שלום ג'רבי: אם לא הייתי עובד במקום שלי הייתי חושב כמוך במאת אחוזים.

עמר בר-לב: תודה, קלעתי לדעת גדולים שלא עומדים איפה שאני עומד.

שלום ג'רבי: לפני שנכנסתי לתפקיד חשבתי שכולם צריכים ללכת לרובאית 51 בגולני.

שלום ג'רבי: כשלמדתי את הציבור הזה ואת המורכבות שלו שיניתי את דעתי.

שלום ג'רבי: להגיד לך שבשולחן שבת האחים שלי מסכימים איתי?

שלום ג'רבי: לא, אף אחד לא מסכים איתי, אבל לא משנה.

שלום ג'רבי: אם יהיה בדבר הזה שינוי זה רק יפגע בשינויים האדירים שאנחנו עושים כאן.

איילת שקד: משרד האוצר.

<רן רידניק: אני אנסה לעשות כאן סדר.

<רן רידניק: אני אסביר את שיקול הדעת שהיה אז.

<רן רידניק: אני אתן לכם את המידע, אתם תקבלו את החלטה.

איילת שקד: היית בדיוני הוועדה?

<רן רידניק: ב-4 השנים האחרונות.

<רן רידניק: למה נדרש תיקון כזה בחקיקה?

<רן רידניק: כי אורך השירות השתנה.

<רן רידניק: יש הכרח לדון בזה בחקיקה.

<רן רידניק: השירות האזרחי מתבצע בפועל במשך שנה עם 40 שעות שבועיות.

<רן רידניק: אפשר לפצל אותה, אבל זה לא משנה.

<רן רידניק: בהתאם הוא מקבל תגמול ששקול ל-12 חודשי שירות של חייל עורפי.

<רן רידניק: זה המצב היום.

<רן רידניק: הממשלה החליטה שהיא רוצה להאריך את משך השירות ב-50%.

<רן רידניק: בהתאם עלתה השאלה אם להתאים את גודל ההטבות.

<רן רידניק: בסוף הממשלה החליטה שכן.

<רן רידניק: המדרג עצמו הוא שחייל שמשרת שירות אזרחי ביטחוני מקבל בתום השירות הטבה ששקולה ל-24 חודשים של חייל עורפי.

<רן רידניק: משרת שמשרת בשירות אזרחי חברתי מקבל הטבה ששקולה ל-18 חודשים של שירות של חייל עורפי.

<רן רידניק: אתם שאלתם על יום שירות.

<רן רידניק: יום שירות של משרת שירות אזרחי ביטחוני שקול לחייל עורפי, משרת בשירות אזרחי חברתי –

רוברט אילטוב: 36 שעות לעומת 48.

<רן רידניק: לא מבחינת שעות, מבחינת תגמול.

<רן רידניק: אני מדבר איתך על תגמול שמשקף את המציאות.

<רן רידניק: יום שירות של מי שמשרת בשירות אזרחי חברתי שקול לשלושת רבעי.

<רן רידניק: זה המדרג שקיים.

<רן רידניק: בנות בשירות לאומי שמשרתות שנה מקבלות הטבה של 12 חודשים, בנות שמשרתות שנתיים מקבלות הטבה של 24 חודשים.

<רן רידניק: ככל שאתם מבצעים שינוי הדרגתי קטן צריך לשרשר את זה גם לשם.

<רן רידניק: אפילו שאני מהאוצר והוצאה זה לא משהו שאנחנו בהכרח תומכים בו, הממשלה כן החליטה בנושא הזה להקנות את ההטבות האלו בשיעורים האלה מתוך אמירה של לשמר מצב קיים בנוגע להטבות ומתוך האמירה - -.

<רן רידניק: זאת הייתה החלטת הממשלה.

<רן רידניק: לשיקולכם ההחלטה שאתם הולכים לקבל.

רוברט אילטוב: משרד האוצר שכנע אותנו.

<קריאה: מה מקבלים משרתי שירות אזרחי ביטחוני?

<יואב ארבל: שנתיים כמו שאמר רן.

<רן רידניק: 24 חודשים של חייל עורפי.

איילת שקד: מי בעד סעיף 24?

איילת שקד: בעד – 5

איילת שקד: נמנעים –אין

איילת שקד: עכשיו אנחנו עוברים לסעיף 2.

<דלית דרור: אנחנו ביקשנו תיקון עקיף בחוק אחר, בחוק סמכויות מפקחים שלנו.

איילת שקד: זה לא יידון היום.

איילת שקד: זה יידון יחד עם הסמכויות.

איילת שקד: מה שעשינו זה כתבנו מחדש את סעיף 2א.

איילת שקד: אנחנו צריכים לדבר ולהצביע על סעיף 2, כי לדודו רותם יש הסתייגות עליו.

איילת שקד: אחר כך נדבר ונצביע על סעיף 2א ו-2ב, שבעצם נכתבו מחדש בהתאם לדיונים שעשינו כאן בוועדה.

<עידו בן יצחק: הפנייה לשירות לאומי אזרחי 2.

<עידו בן יצחק: מיועד לשירות ביטחון שהופנה לשירות לאומי אזרחי ונתן את הסכמתו לכך, בהתאם להוראות סעיף 26ד(ג) חוק שירות ביטחון, יופנה על ידי הרשות לשרת שירות לאומי אזרחי בגוף מפעיל.

איילת שקד: מה ההסתייגות?

רוברט אילטוב: מסתבר שבמדינת ישראל קיימת אוכלוסייה גדולה מאוד אשר כוללת הרבה יותר מתלמידי ישיבה אשר אינם - - - לשירות לטובת המדינה.

רוברט אילטוב: מסתבר כי הפוקד כלל אינו קורא לאזרחים ישראלים לשירות בצה"ל.

רוברט אילטוב: מדובר במספר גדול של אזרחים ישראלים שבאופן ברור גדול יותר ממספר בני הישיבות אשר - - מהשירות הצבאי.

רוברט אילטוב: אם אנחנו מאמינים בשוויון בנטל, הרי יש מקום לתקן את החוק ולקבוע, כפי שביקש חבר הכנסת רותם, כי החוק יחול על כל אזרח ישראלי ושכל אזרח ישרת בשירות צבאי או בשירות אזרחי.

מאיר פרוש: זו בקשה של חבר הכנסת רותם, או של כל הסיעה?

רוברט אילטוב: זה חבר הכנסת רותם בשם כל הסיעה.

אריאל אטיאס: למה הוא לא בא?

מאיר פרוש: הוא היה פה.

איילת שקד: ההסתייגות של חבר הכנסת דודו רותם אומרת שבמקום הסעיף יבוא "מיועד לשירות ביטחון שהופנה על ידי פוקד השירות האזרחי, יופנה על ידי הרשות לשרת שירות אזרחי בגוף המפעיל".

איילת שקד: דודו רותם מבקש שזה לא יהיה רק לתלמידי ישיבות, שזה יהיה פתוח לכל אחד.

אריאל אטיאס: אבל לא כתוב פה שזה לתלמידי ישיבות, הורדתם את המילה הזאת.

איילת שקד: לא, בגלל שכתוב בהתאם להוראות סעיף 26ד(ג).

אריאל אטיאס: הוא צריך לדון בזה אז, לא פה.

אריאל אטיאס: פה אין דיון.

איילת שקד: הוא לא רוצה שיהיה כתוב בהתאם להוראות סעיף 26ד.

<איה דביר: אפילו ברמת הטכניקה זה לא ייתן מענה, משום שהם לא נקראים לשירות.

אריאל אטיאס: למה?

<איה דביר: משום שהם לא נקראים לשירות.

איילת שקד: ערבים לא נקראים לשירות, אבל הם מיועדים.

אריאל אטיאס: הם לא מיועדים.

אריאל אטיאס: שיוריד גם את המיועד, שיכתוב אזרחים ערבים ישרתו שירות אזרחי.

עפר שלח: הוא צריך שהפוקד יקרא לו.

עפר שלח: הפוקד לא קורא לו.

רוברט אילטוב: כבוד יושבת הראש, הכוונה היא שהם יישאו בנטל כמו כל אזרח.

אריאל אטיאס: מי זה "הם"?

רוברט אילטוב: בני מיעוטים.

אריאל אטיאס: תתקן בנוסח.

רוברט אילטוב: קראתי את זה.

רוברט אילטוב: אתה לא שומע מה שאני קורא?

אריאל אטיאס: לא, היא אמרה שאתה רק רוצה להוריד את סעיף 26ד.

אריאל אטיאס: תעזוב, תעשה סעיף חדש שכותב בני מיעוטים במדינת ישראל ישרתו בשירות אזרחי.

רוברט אילטוב: לכל אלה שהסתבכו עם מה שהקראתי, אנחנו קוראים לשירות אזרחי לכל תושבי המדינה.

איילת שקד: חבר הכנסת דוד רותם וחבר הכנסת רוברט אילטוב ביקשו להכניס הסתייגות, בעצם להחיל את השירות האזרחי על כולם, שהפוקד יקרא גם לבני המיעוטים.

מאיר פרוש: אני חושב שהוועדה הזאת שהוקמה לצורך מה שהיא הוקמה מאוד חשובה כדי שנדע.

מאיר פרוש: אנחנו מדברים הרבה על הנושאים האלה של אלה שמקבלים דיחוי, פטור, לא קוראים להם.

מאיר פרוש: אני חושב שאנחנו במהלך החודשים האחרונים גילינו כמה וכמה דברים שלא ידענו עליהם ולא שמנו לב אליהם.

מאיר פרוש: אולי זה דיון יותר מידי פתוח, אני לא רוצה לפגוע במי שנמצא פה, אבל בחדר יותר מצומצם, סגור יותר הייתי רוצה לשמוע את הנימוקים איך מדינת ישראל מוותרת על כמות כזאת גדולה.

אריאל אטיאס: דרוזיות.

איילת שקד: לא, דרוזיות - -

מאיר פרוש: היו לנו כמה וכמה דברים שעלינו עליהם.

מאיר פרוש: אולי החדר מלא מידי, אולי צריך לצמצם את הדיון, אבל הייתי רוצה לדעת אחת ולתמיד מדוע ומה הסיבה שלא מזמנים את כל המיעוטים.

מאיר פרוש: אני לא חושב שזאת שאלה של מי בעד ומי נגד.

מאיר פרוש: מותר לי לדעת את הנימוקים, למה הצבא מוותר על עשרות אלפים בשנה.

איילת שקד: מותר לך.

איילת שקד: אני הקמתי ועדת משנה של חבר הכנסת דודו רותם.

מאיר פרוש: למה אני לא חבר בה?

איילת שקד: חבל שלא היית חבר בה.

איילת שקד: חבר הכנסת דודו רותם, חבר הכנסת ישראל חסון, שהוא לא חבר בוועדה, ואני ישבנו עם כוחות הביטחון, עם השב"כ ועם מי שאחראי במחלקה של גדי על גיוס בני המיעוטים, כדי לנסות להבין באמת האם אפשר לפנות - -

מאיר פרוש: אני לא כשיר?

מאיר פרוש: אין לי התאמה?

איילת שקד: לא, טעות שלי.

מאיר פרוש: אין יסוד סביר להניח שאני לא אספר סודות.

אריאל אטיאס: זה לא מידתי שלא הזמינו אותך.

איילת שקד: הייתה לנו ישיבה מצומצמת.

מאיר פרוש: הציבור החרדי הוא הנפגע העיקרי מהסטיגמה הזאת שהחרדים לא משרתים?

מאיר פרוש: אני רוצה לדעת למה בני המיעוטים לא משרתים.

מאיר פרוש: אין צורך?

מאיר פרוש: לא הסתדרו במעמד, בכבוד, באופי?

אריאל אטיאס: שמישהו יסביר.

איילת שקד: הישיבה התמקדה בשאלה האם אפשר לדחוק או לחייב את מערכת הביטחון לשלוח צווים לבדואים בצפון ולנוצרים בגליל.

מאיר פרוש: והערבים, המוסלמים?

איילת שקד: החרגנו את זה.

מאיר פרוש: יש סיבה לכנס אותה מחדש.

אריאל אטיאס: יש לי שאלה ליועצת המשפטית של הוועדה.

אריאל אטיאס: האם את חושבת או את יודעת להסביר לנו למה זה שוויוני שבשירות האזרחי הרגיל, אפילו לא אזרחי ביטחוני אלא בעמותות – אני לא מדבר על השירות הביטחוני - הציבור החרדי חייב לשרת וציבור המיעוטים לא חייב, אפילו אם זה בתוך הקהילה שלהם?

<מירי פרנקל-שור: אני מבקשת שהנושא יעלה בדיון הבא.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו נתכונן לתת תשובה.

אריאל אטיאס: עכשיו יש לי שאלה לגדי.

אריאל אטיאס: גם אתה יכול להביא את זה לדיון הבא.

אריאל אטיאס: האם אתם חושבים שאתם יכולים לוותר עליהם כצבא מבחינת ערכי השוויון, לא מבחינת כוח אדם?

אריאל אטיאס: אמרתם בדיון מילים שאי אפשר לא להזדהות איתן מבחינת התוכן: "אנחנו רוצים שיהיה מודל צבא העם, אנחנו רוצים שיהיה כמה שיותר.

אריאל אטיאס: אנחנו מבינים שיש הרבה סוגים של אוכלוסיות".

אריאל אטיאס: אני מזדהה עם המילים האלו.

אריאל אטיאס: אני לא אומר את זה בנימה של ציניות.

אריאל אטיאס: מודל צבא העם קיים.

אריאל אטיאס: כשיהיה צבא מקצועי, אז יהיה צבא מקצועי.

אריאל אטיאס: כל עוד הוא לא מקצועי צריך לשדר כלפי כל העם, ההורים והחיילים שאנחנו רוצים את כולם.

אריאל אטיאס: יש פה איזה משהו שאפילו לא מנמקים בצורה סבירה למה מוותרים מראש על פלח אוכלוסייה כל כך גדול, לא בונים לו מסלולים שמתאימים לו, שמיועדים לו.

אריאל אטיאס: אני מבין שלא כל אזרח ערבי או בדואי מתאים לשרת בכל מקום בצבא.

אריאל אטיאס: גם אם הייתי מופקד על זה לא הייתי מסכים לזה, לא משנה עכשיו מה הסיבות, למרות שכל אחד יכול לנחש.

אריאל אטיאס: אני גם לא רוצה להעמיד אותם בקונפליקטים.

אריאל אטיאס: יש שירות צבאי שלא מעמיד אותם בקונפליקטים, שהוא בתוך הקהילה שלהם, שהוא מגן על החלקים שלהם.

אריאל אטיאס: אפשר לבנות להם מסלולים מתאימים להם.

אריאל אטיאס: האם ישבתם איתם, עם הקהילה שלהם?

אריאל אטיאס: האם שקלתם את זה בכלל, או שאתם אומרים, תשמעו, אנחנו לא רוצים להסתבך, חרדים הם עם כל הכבוד בני עמנו, אנחנו לא רוצים לסבך את עצמנו, לכן אנחנו מוותרים עליהם מראש?

אריאל אטיאס: האם יש לך תשובה בשבילי, או שאתה רוצה את זה גם למחר?

<תא"ל גדי אגמון: אני רוצה לחלק את התשובה שלי לשתיים.

<תא"ל גדי אגמון: אני רוצה לסדר את הקונסטרוקציה המשפטית בתהליך שהפוקד עוסק בנושא.

אלעזר שטרן: אני לא חושב שזה הוגן להטיל על קצין שאלה שהיא כל כך כל כך פוליטית.

אריאל אטיאס: זה לא פוליטי.

אריאל אטיאס: הוא קצין, הוא דיבר פה חופשי, יש לו מה לענות.

אריאל אטיאס: הוא לא ביקש ממך סעד.

<תא"ל גדי אגמון: אנחנו עוסקים במי שהפוקד, שהוא שר הביטחון, האציל מסמכותו לפקוד אותו.

<תא"ל גדי אגמון: בדיון הזה, כמו גם באוכלוסיות נוספות שאנחנו פוקדים אותן, צה"ל הביע עמדה כמו שדיברת עליה מקודם, של לקדם את השוויון של האוכלוסיות שאנחנו פוקדים – חרדים במקרה הזה, יהודים, אזרחי מדינת ישראל ומי שהוא תושב קבע על פי החוק.

<תא"ל גדי אגמון: כל החלטה אחרת בהקשר לאוכלוסיות של מיעוטים או אוכלוסיות נוספות שהפוקד לא פוקד אותן זו החלטה של הדרג המדיני והחלטה של הדרג הפוליטי.

אריאל אטיאס: את זה אני מבין, אבל זה לא ענה לי על השוויון.

<תא"ל גדי אגמון: השאלה אם המדינה תחליט שיהיה שירות אזרחי בקהילה או לא בקהילה של אוכלוסיית המיעוטים זו שאלה שמונחת לפתחכם, לא לפתחו של צה"ל.

<ארז בן ארי: השוויון זה לא דבר אבסולוטי.

<ארז בן ארי: יש אבחנות מותרות גם בין אנשים.

<ארז בן ארי: זה לא אומר - -

אריאל אטיאס: הרעיון הוא לצמצם את אי השוויון.

אריאל אטיאס: כל הדיון בחדר הזה הוא בלצמצם את אי השוויון.

אריאל אטיאס: גם החוק הזה שמונח לפנינו הוא לא שוויוני.

<ארז בן ארי: לכן השאלה צריכה להיות מופנית לשר הביטחון, לא לתת אלוף אגמון.

איילת שקד: נכון.

איילת שקד: אני רוצה להגיד לכם עוד משהו שנאמר לנו בדיון הזה.

איילת שקד: אם המדינה הייתה מתקצבת עכשיו את השירות האזרחי גם לבני המיעוטים, בני המיעוטים היו מגיעים.

איילת שקד: זה בעיקר שאלה של תקצוב.

עפר שלח: אני רוצה להזכיר בדבר הזה כמה דברים.

עפר שלח: כמות בני המיעוטים שרוצים היום לשרת בשירות לאומי - -

מאיר פרוש: תכפה עליהם.

איילת שקד: היא גדולה מהתקן.

מאיר פרוש: תכפה עליהם כמו על החרדים.

עפר שלח: היא גדולה בהרבה.

איילת שקד: זה עניין תקציבי.

עפר שלח: יש החלטת ממשלה - -

רוברט אילטוב: הכל עניין תקציבי בסוף.

עפר שלח: יש החלטת ממשלה שהיא חלק מהמתווה שאנחנו דנים בו פה יחד עם התיקון לחוק שירות ביטחון שעבר בממשלה.

עפר שלח: היא אומרת שב-5 השנים הבאות יתוקצב ויתומרץ השירות המקביל – נקרא לו דמוי האזרחי - לבני המיעוטים עד לרמה של 6000 בשנה, שזה פי 2.5, למיטב ידיעתי - -

איילת שקד: פי שתיים ממה שיש היום.

עפר שלח: יש העמדת פנים מתוך הדברים שנאמרו פה כאילו מדובר באותו דבר.

עפר שלח: אנחנו הרי יודעים שלא מדובר באותו דבר.

מאיר פרוש: כי למה?

עפר שלח: משה ארנס, שהוא איש שאני מאוד מכבד, טוען שב-48' היה צריך לקבל החלטה לגייס את הערבים ואז כל העולם היה נראה אחרת, כמו שעם הדרוזים, לא עם הדרוזיות, לצערנו הרב.

עפר שלח: ההחלטה הזאת לא התקבלה.

עפר שלח: היא לא התקבלה מטעמים מאוד מאוד כבדים שמעידים בראש וראשונה על העובדה שאנחנו מצויים נכון להיום – בסוף החודש יהיה שלום, כך שומע - -

אריאל אטיאס: רק אחרי שהחוק של מירי רגב יעבור.

איילת שקד: תקשיב, פרוש.

איילת שקד: מי שיעביר את החוק בסוף זה יהיה אתם, כי אנחנו נהיה באופוזיציה.

אריאל אטיאס: אז בוא נעשה ועדה על השלום עכשיו.

עפר שלח: אנחנו נמצאים במצב של עוינות, שלא לומר מלחמה, עם בני העם הפלסטיני שאליהם משתייכים חלק גדול מהערבים שגרים במדינת ישראל.

עפר שלח: זה מצב סבוך, זה מצב שהוא קשה מאוד זהותית, הוא מעורר התנגשות כמעט מידי יום וכמעט מידי שבוע.

עפר שלח: להיכנס ברגל גסה לתוך המצב רק בשביל "להרוויח" איזו שהיא נקודה בדיון פה זה לא ראוי בעיני.

רוברט אילטוב: זה ממש סותר את מה שאתה אומר.

רוברט אילטוב: מצד אחד, אתה אומר שהאנשים האלה רוצים לשרת.

רוברט אילטוב: מצד שני, אתה אומר שהם משתייכים לגוף עוין.

רוברט אילטוב: עם כל הכבוד - -

עפר שלח: אנחנו צריכים לעודד אותם - -

רוברט אילטוב: יש אנשים שרוצים להשתייך למדינת ישראל.

רוברט אילטוב: צריך לתת להם את ההזדמנות הזאת, עם כל הכבוד.

רוברט אילטוב: לא צריך להביא את זה למקום שרוצים לקחת פה נקודה או שם נקודה.

רוברט אילטוב: אני לא יכול להסכים איתך בנקודה הזאת.

עפר שלח: לשים את המילה "חובה" על ידם בחוק זה לא ראוי.

עפר שלח: זה דבר שלא יעבור, לכן חבל עליו.

מאיר פרוש: את כל מה שלא יעבור אתה לא תשים בחוק?

איילת שקד: אני רוצה לסיים את הדיון הזה, להצביע על ההסתייגות ולהצביע על סעיף 2.

מאיר פרוש: לא קיבלתי תשובות.

מאיר פרוש: אני רוצה להצביע איתכם, לצורך העניין, אבל אני רוצה להיות משוכנע.

מאיר פרוש: אני לא מקבל את הדבר הזה שנמצאים באיזה קונפליקט עם הערבים.

איילת שקד: הנאום של עופר היה נכון ומשכנע.

איילת שקד: מוגדל פי 2 מספר התקנים בשירות הלאומי.

איילת שקד: זה פי 2, כי יש להם 3000 עכשיו.

איילת שקד: אני אגיד לך שאנחנו בוחנים - אני אצרף אותך לתת הוועדה - שליחת צווים גם למגזר הערבי.

מאיר פרוש: אז למה מגישים חוק על חלק מהאוכלוסייה?

איילת שקד: כי ככה.

אריאל אטיאס: כי אתה לא בקואליציה.

מאיר פרוש: אשרי העם שככה לו.

רוברט אילטוב: אני רוצה להגיד - -

איילת שקד: מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת דודו רותם.

איילת שקד: מי בעד ההסתייגות?

איילת שקד: בעד – 1

איילת שקד: נמנעים –אין

מאיר פרוש: אשרי העם שככה לו.

רוברט אילטוב: אני רוצה להגיש רביזיה.

איילת שקד: נדון עליה בישיבה הבאה.

אריאל אטיאס: תזמין את איווט ליברמן לישיבה הבאה.

רוברט אילטוב: רק בתנאי שדרעי מגיע.

אריאל אטיאס: חבר כנסת יכול להגיד מה שהוא רוצה.

איילת שקד: סעיף 2א.

איילת שקד: אני מסבירה את הרציונל כשאנחנו קוראים.

איילת שקד: חילקנו את זה לשירות אזרחי לפי תחומים ולשירות אזרחי ביטחוני לפי מקומות.

איילת שקד: בקשה.

<עידו בן יצחק: שירות אזרחי חברתי 2א (א) שירות אזרחי-חברתי יהיה באחד מן התחומים או התפקידים המפורטים להלן, והכל בכפוף להוראתו חוק זה ולתקנות: הגנת העורף, בריאות, רווחה, הגנת הסביבה, סיוע לאזרחים ותיקים, בטיחות בדרכים, חינוך, קידום התעסוקה, בטיחות הציבור, קליטת עליה, הסברה ממשלתית בעניין זכויות וחשיפת חומר ארכיוני בגנזך המדינה.

<עידו בן יצחק: (ב) שירות אזרחי-חברתי בתחום החינוך לא יבוצע אלא במוסד חינוך לילדים ומספר המשרתים בשירות אזרחי שהרשות תפנה לשירות בתחום זה בכל שנה לא יעלה על 200.

<עידו בן יצחק: בסעיף קטן זה, "מוסד חינוך" ו"ילד" – כהגדרתם

<עידו בן יצחק: בחוק לימוד חובה, התש"ט-1949.

אריאל אטיאס: גברתי היושבת-ראש, למה זה מוגבל ל-200?

אריאל אטיאס: מה ההיגיון בזה?

איילת שקד: דיברנו על זה.

אריאל אטיאס: אני רוצה לדעת מי קבע את זה.

איילת שקד: הצעת החוק הממשלתית.

אריאל אטיאס: למה דווקא 200 בחינוך?

אריאל אטיאס: זה לא מספיק חשוב?

אריאל אטיאס: למה זה מוגבל ל-200?

אריאל אטיאס: למה לא מגבילים למשל את כוחות המשטרה ל-100?

אריאל אטיאס: למה פה זה מוגבל?

שלום ג'רבי: לא היה כלום, עכשיו יש 200.

שלום ג'רבי: אתה שואל אותי למה מוגבל ל-200?

אריאל אטיאס: כן.

שלום ג'רבי: קוראים לי שר שלום, אבל לא הצבעתי על - -

אריאל אטיאס: מה הרציונל מאחורי זה?

אריאל אטיאס: סתם קובעים?

שלום ג'רבי: בגלל שהם נשענו על הנושא של ועדת טל.

שלום ג'רבי: הוועדה באה ואמרה שהיא לא מוכנה בשום פנים ואופן שיהיה – הסברתי את זה גם לפני שתי ישיבות – במערכת חינוך.

שלום ג'רבי: הם חשבו שאם מתנדב בשירות אזרחי בחינוך יהיה בישיבת חברון, יכול להיות מצב שהוא יהיה רשום כעושה שירות, כשבפועל הוא ילמד.

אריאל אטיאס: זה לא יכול להיות, כי אתה מנהל ואתה בודק אותו.

אריאל אטיאס: למה זה קשור רק לחינוך?

שלום ג'רבי: אני לא יודע.

שלום ג'רבי: ההגבלה היא לא שלי.

אריאל אטיאס: מה זה רלוונטי אם הוא בחברון, אם הוא כן יעשה או לא יעשה?

אריאל אטיאס: אם הוא בזק"א, הוא כן יעשה?

אריאל אטיאס: אתה עוקב אחריו.

שלום ג'רבי: אני מכיר את הרציונל שהיה, אין לי מושג.

אריאל אטיאס: אתה מסכים עם זה שזה יהיה רק 200?

שלום ג'רבי: אני מקבל כל מה שאתם מחליטים.

אריאל אטיאס: האם מבחינתך אם אין את המגבלה זה משנה משהו?

שלום ג'רבי: אין לי שום בעיה.

אריאל אטיאס: אתה יודע לפקח גם על 300.

שלום ג'רבי: אני יודע לפקח על כולם.

אריאל אטיאס: אני מנסה להבין מבחינת התועלת.

אריאל אטיאס: מה התועלת?

אריאל אטיאס: למה סתם מגבילים?

<ארז בן ארי: ההגבלה נולדה בגלל החשש שזה ינוצל לרעה, נאמר את זה ככה בפשטות.

אריאל אטיאס: אני מנסה להבין למה זה ינוצל לרעה.

אריאל אטיאס: יש פה מנהל שאם הוא יודע לפקח על 200 הוא יודע לפקח גם על 300.

<ארז בן ארי: זה לא עניין של פיקוח, זו שאלה של הקצאה של משאבים.

<ארז בן ארי: אם הרבה מתנדבים ילכו לחינוך אנחנו נפספס.

<ארז בן ארי: יכול להיות שזאת תהיה בחירה מועדפת ופחות אנשים ילכו למקומות אחרים.

אלעזר שטרן: אנא תסביר לנו למה אתה מתכוון כשאתה אומר - -

אריאל אטיאס: הוא לא אמר שזה ינוצל לרעה, הוא אמר שהוועדה אמרה שזה ינוצל לרעה.

שלום ג'רבי: הייתה בהתחלה גם התנגדות ל-200.

שלום ג'רבי: ה-200 זו מעין פשרה, כי בהתחלה הם רצו להיצמד לוועדת טל שלא לעשות את זה.

שלום ג'רבי: בהתחלה הוועדה של השר פרי רצתה להיצמד לוועדת טל, להגיד שבשום פנים לא יפתחו את מערכת החינוך.

שלום ג'רבי: אני לא יודע אם אתה זוכר, אבל בהצעה של ועדת פרי אמרו מחוץ לקהילתו.

שלום ג'רבי: שאלנו אז מה זה מחוץ לקהילתו.

שלום ג'רבי: גם את זה השמטנו.

שלום ג'רבי: 200 זה מכובד.

אריאל אטיאס: זה סתם מספר.

שלום ג'רבי: כן.

אריאל אטיאס: זה כמו 800 עילויים.

אריאל אטיאס: סתם זרקו מספר.

שלום ג'רבי: לא היה איזה דין - -

אלעזר שטרן: מה עם הרביזיה שנפלה אתמול על ההסתייגות שהגשתי לפני שבוע?

אלעזר שטרן: ההגדרות האלו שכאן - -

איילת שקד: צריך להכניס אותן.

<מירי פרנקל-שור: כמו שהסברתי, ואני מבהירה את זה פעם נוספת, התיקון של חבר הכנסת שטרן להצעת החוק לא יכול להיכנס רק כשירות לחב"ד.

<מירי פרנקל-שור: ההסתייגות העלתה שאלה עקרונית: האם השירות האזרחי יכול להיעשות גם בחו"ל.

<מירי פרנקל-שור: אם החליטה הוועדה שהשירות יהיה בחו"ל, הוא לא יכול להיות תפור לאוכלוסייה מסוימת.

אלעזר שטרן: זה לא לאוכלוסייה.

אלעזר שטרן: כבר היינו בזה, מירי.

אלעזר שטרן: את עוד פעם נכנסת לדברים האלה.

<מירי פרנקל-שור: אני נכנסת, ואני הסברתי - -

אלעזר שטרן: אני שאלתי שאלה אחת.

אלעזר שטרן: עכשיו הוועדה החליטה, לא היועצים המשפטיים.

אלעזר שטרן: היועצים המשפטיים שמנסחים את הדברים האלה צריכים ללכת עם החלטות הוועדה, בוודאי לא לטמון מלכודות.

<מירי פרנקל-שור: אני מתנגדת למה שאתה אומר.

<מירי פרנקל-שור: למה אתה מתבטא בצורה כזאת?

אלעזר שטרן: סליחה, לא לטמון מלכודות, אלא להאיר את עינינו בפני בעיות שכתוצאה מניסוחים לא נממש את מה שקבענו שאנחנו רוצים לממש.

אלעזר שטרן: אתמול הצבענו על משהו מסוים שצריך להיכנס.

אלעזר שטרן: זה כמו כל ההסתייגויות שהתקבלו.

אלעזר שטרן: האם ההגדרה כאן כוללת את מה שהוועדה הזאת החליטה?

<מירי פרנקל-שור: אני אמרתי אתמול - -

אלעזר שטרן: גם אנחנו אמרנו משהו אתמול.

<מירי פרנקל-שור: בסדר, אבל זאת הייתה הבנתי, אלעזר.

איילת שקד: אני רוצה להסביר שנייה.

איילת שקד: יש כאן סעיף 2(א) וסעיף 2(ב).

איילת שקד: ההסתייגות שלך היא לסעיף 2(ג).

איילת שקד: זה צריך להיות תחת שירות אזרחי.

אלעזר שטרן: לא, זה גם זה וגם זה.

איילת שקד: אתה הופך לי את זה עכשיו לשירות ביטחוני?

אלעזר שטרן: לכן אני ב-2א.

איילת שקד: בסדר, אז זה 2א(ג).

אלעזר שטרן: אבל זה - -

איילת שקד: אין (ג).

איילת שקד: אנחנו צריכים להוסיף את סעיף (ג).

איילת שקד: אנחנו מאשרים עכשיו את (א) ואת (ב).

<מירי פרנקל-שור: אנחנו לא יודעים אם זה יהיה (ג).

<מירי פרנקל-שור: צריך להביא את ההסדר ולראות מה זה שירות אזרחי בחו"ל.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו צריכים להתמודד עם השאלה הזאת.

איילת שקד: אנחנו לא נצביע עכשיו על כל סעיף 2א.

<דלית דרור: מירי, היו הצבעות על ההגדרות.

<דלית דרור: הוספתם עכשיו סעיפים שמשנים את ההגדרות שעליהן הצביעו.

איילת שקד: נכון.

איילת שקד: אנחנו מצביעים עכשיו שוב על סעיף 2א(א) ועל 2א(ב).

<דלית דרור: מרביזיה על הצבעות שהיו - -

<מירי פרנקל-שור: אנחנו רק משנים נוסח, אנחנו לא משנים מהות.

<דלית דרור: מבחינתנו משנים מהות.

איילת שקד: מה העניין פה של הגנת הסביבה?

<דלית דרור: ההגדרות שאושרו מדברות על גופי החקירה של המשרד להגנת הסביבה.

איילת שקד: אנחנו עוד לא ב-ב.

<מירי פרנקל-שור: אם את מעלה את הנושא, אז נעלה אותו בצורה מסודרת.

<מירי פרנקל-שור: אני לא מוכנה לקבל פה הערות על כך שהייעוץ המשפטי משנה פה מהות.

<מירי פרנקל-שור: סליחה, יש בינינו שאלה לגבי מה שאושר בנוגע למשרד לאיכות הסביבה.

<מירי פרנקל-שור: אמרתי לך שיש לנו מחלוקת בהבנה.

<מירי פרנקל-שור: ניקח את ההקלטה, נקשיב לה, יהיה בפנינו את הפרוטוקול ונביא בפני הוועדה את ההחלטה.

<מירי פרנקל-שור: לא הספקנו לעשות את זה אתמול, אז אל תבואי לוועדה ותטעני שהייעוץ המשפטי מגיש את הנוסח ומשנה את המהות.

איילת שקד: אנחנו עכשיו מצביעים על 2א(א) ועל סעיף 2א(ב).

איילת שקד: על כל סעיף 2 נצביע כשיהיה לנו גם את הנוסח של הרביזיה.

<יואב ארבל: הורדתם את תחום ביטחון הפנים מ-2א(א).

<יואב ארבל: אנחנו מבקשים להחזיר אותו.

<יואב ארבל: ביטחון הפנים הוא לא רק במשרד לביטחון פנים, יש גם גופים אחרים שעוסקים בביטחון פנים.

שלום ג'רבי: עיר ללא אלימות - -יש לנו מאות כאלו.

שלום ג'רבי: צריך להכניס את זה כאן.

<קריאה: זה בתוך שירות - -

שלום ג'רבי: זה לא ביטחוני.

איילת שקד: אתם צודקים, אנחנו מוסיפים את התחום של ביטחון פנים.

<יואב ארבל: לגבי המונח "שירות אזרחי חברתי".

<יואב ארבל: דיברנו אתמול עם הייעוץ המשפטי של הוועדה.

<יואב ארבל: אנחנו מבקשים לא להשתמש במונח הזה פה.

<מירי פרנקל-שור: אז באיזה מונח?

<מירי פרנקל-שור: אמרנו לכם שתציעו מה שאתם רוצים.

<יואב ארבל: השאלה אם חייבים מונח למה שהוא לא ביטחוני.

<מירי פרנקל-שור: סגרנו על שירות לאומי אזרחי ועל שירות אזרחי ביטחוני כדי לעשות סדר, כדי שתהיה לנו הגדרה מה זה שירות לאומי אזרחי.

<מירי פרנקל-שור: יכולנו להגיד שירות אזרחי ביטחוני ולהוסיף משהו אחר לשירות אזרחי.

<יואב ארבל: אנחנו הראשונים שרוצים שיהיה סדר, רק ששירות אזרחי חברתי בהצעת החוק שעברה בקריאה ראשונה ב-671 זה מיוחד לאוכלוסייה ערבית.

<יואב ארבל: אנחנו בעצם ייחדנו את זה לאוכלוסייה הערבית שלא רוצה להשתמש בשם של שירות לאומי.

<יואב ארבל: אין לנו בעיה שזה יהיה שם אחר, כמו שירות אזרחי כללי, שירות אזרחי ממלכתי, אבל שירות אזרחי חברתי אנחנו חושבים - -

איילת שקד: אז אזרחי ממלכתי?

<יואב ארבל: אזרחי ממלכתי, אזרחי כללי, או כל שם אחר.

<יואב ארבל: אנחנו נציע לכם.

<מירי פרנקל-שור: תציעו משהו.

<מירי פרנקל-שור: אמרנו לכם שאנחנו פתוחים להצעות.

מאיר פרוש: אולי אזרחי קהילתי.

<מירי פרנקל-שור: הצענו קהילתי.

<מירי פרנקל-שור: גם את זה - -

איילת שקד: זה לא רק קהילתי.

<מירי פרנקל-שור: אפשר להצביע על 2א.

אריאל אטיאס: אני יכול להבין מה זו הסברה ממשלתית בעניין זכויות?

<איה דביר: היה אפשר גם לא לקרוא ל-(א) מסלול נפרד, אלא כפי שהיה במבנה הממשלתי, שהמסלול הביטחוני - -

איילת שקד: זה מאוד מבלבל.

<איה דביר: זה לא אמור להיות מבלבל.

<איה דביר: יש לנו שתי סיטואציות.

<איה דביר: יש לנו סיטואציה שמדברים אך ורק על מסלול ביטחוני, שאז אפשר לדבר על שירות אזרחי במסלול הביטחוני.

<איה דביר: ביתר המצבים מדברים על הכל יחד.

<איה דביר: אין לנו מצבים אמיתיים שמדברים רק על המסלול החברתי.

איילת שקד: הייתה סיבה שעשינו את זה בגלל סעיף 26 וסעיף 27 שתיכף נדבר עליהם.

<איה דביר: גם שם, איילת, זה נכון באותה מידה.

<איה דביר: אין לך אף פעם התייחסות נפרדת אך ורק למסלול הלא ביטחוני.

<איה דביר: תמיד את מדברת על כל השירות האזרחי ומייחדת הוראות מסוימות רק למסלול הביטחוני.

<איה דביר: זה סתם סרבול שמות.

<איה דביר: זה מתווסף על התיקון של ההסתייגות של חבר הכנסת אלעזר שטרן.

<איה דביר: התוצאה היא שכבר לא מזהים בין המכשירים.

<איה דביר: מבחינה משפטית זה לא טוב.

<איה דביר: זו לא הערה משפטית, אבל המיחזור הזה של המילים פשוט גורם להטעיה, אף אחד לא מבין על מה מדברים.

<איה דביר: כמה שפחות עדיף.

<איה דביר: המקרה של הערבים הוא מקרה מיוחד שצריך לייחד לו שם, כי אנחנו מבינים שהמילה "לאומית" היא לעצמה נדירה.

אריאל אטיאס: מה זו הסברה ממשלתית בעניין?

<קריאה: משרד הכלכלה - -

אריאל אטיאס: זה גם מה שאמרנו בתוך הדיון.

אריאל אטיאס: אתה עובד במשרד ממשלתי בעניין הסברה?

איילת שקד: כן.

אריאל אטיאס: אז למה כתוב זכויות?

<יואב ארבל: לא מדובר על הסברה של משרד החוץ, מדובר על הסברה ממשלתית לגבי זכויות של אזרחים.

<יואב ארבל: על זה מדובר.

אריאל אטיאס: זה לא מובן.

אריאל אטיאס: זה לא מספיק הדבר הזה.

אריאל אטיאס: הנוסח הזה לא מסודר לי.

אריאל אטיאס: לא מובן לי העניין של הסברה ממשלתית בעניין זכויות וחשיפת חומר.

<איה דביר: הסברה ממשלתית בעניין זכויות מכוון לכך שלא תהיה הסברה פוליטית, שלא תהיה הסברה בידי עוזרי שרים או דברים מהסוג הזה, אלא סיטואציות של מיצוי זכויות עובדים, מיצוי זכויות נזקקים.

שלום ג'רבי: ופניות הציבור

אריאל אטיאס: זה לא קשור לחשיפת חומר, זה עוד נושא.

<איה דביר: לא, זה שני נושאים נפרדים.

אריאל אטיאס: זה לא מובן ככה.

אריאל אטיאס: ופניות הציבור.

שלום ג'רבי: ופניות הציבור.

<איה דביר: אנחנו נודה אם תשקלו לחזור למבנה שהיה לפני כן בנוסח הממשלתי כך שהמסלול הביטחוני - -

איילת שקד: יש לנו סיבה שעשינו את זה כך.

איילת שקד: אנחנו רוצים שמסלול אזרחי ביטחוני ילך, יגדל ויתעצם.

איילת שקד: זו לא קבוצה שבתוכה כלולה קבוצה אחרת, זאת קבוצה וקבוצה.

<איה דביר: זה לא יפריע להשיג את התכלית שאת מבקשת.

שלום ג'רבי: אחרת יהיה לכם בלגן, כי אתם מבלבלים בין מסלול שמיועד לבני מיעוטים - -

אריאל אטיאס: לא בני מיעוטים, עובדים עליך.

אריאל אטיאס: לא יהיה בבני מיעוטים כלום.

אריאל אטיאס: זה סתם.

אריאל אטיאס: זה כמו החוקים של מירי רגב.

אריאל אטיאס: זה לא יעבור.

מאיר פרוש: מה לגבי ההסתייגות שדיברנו עליה שנצטרך להצביע על הצלה, זק"א?

איילת שקד: תיכף מגיעים.

מאיר פרוש: איפה זה?

איילת שקד: 2ב.

עמר בר-לב: להגנת העורף יש תפקידים שהם ביטחוניים קלאסיים.

איילת שקד: נכון, על הגנת העורף אני אסביר.

איילת שקד: בהגנת העורף יש שני מקומות.

איילת שקד: מקום אחד הוא בפיקוד העורף.

איילת שקד: אני דיברתי באופן ספציפי עם שר הביטחון על זה, כי זה ממש עושה שכל שחיילים יתגייסו וישתלבו בפיקוד העורף.

איילת שקד: לשם כך הצבא צריך להיערך ולפתוח יחידה בפיקוד העורף לחרדים.

איילת שקד: זה דבר אחד שהוא דרך מסלול צבאי.

איילת שקד: דרך מסלול אזרחי זה המשרד להגנת העורף.

איילת שקד: זאת הייתה הבקשה של השר גלעד ארדן, שבמשרד להגנת העורף יהיה שירות אזרחי של חרדים שיעסקו בהגנת העורף תחת המשרד להגנת העורף.

אריאל אטיאס: בשירות אזרחי.

איילת שקד: בשירות אזרחי.

עמר בר-לב: הבקשה שלו הייתה שזה יהיה שירות אזרחי?

איילת שקד: כן.

איילת שקד: אפשר שהם יתגייסו ויהיו חיילים בפיקוד העורף ובשירות אזרחי תחת המשרד להגנת העורף.

אריאל אטיאס: הם יהיו אזרחי ביטחוני?

איילת שקד: לא, אזרחי.

אריאל אטיאס: ולא עושים את אותה עבודה?

איילת שקד: לא.

אלעזר שטרן: מה המשמעות בהתנהלות של ההצבעות כאן אם התקבלה רביזיה?

אלעזר שטרן: האם צריך להצביע עליה עוד פעם?

איילת שקד: על איזו רביזיה צריך להצביע עוד פעם?

איילת שקד: על הרביזיה שלך?

אריאל אטיאס: תרד מהעניין של חב"ד.

<מירי פרנקל-שור: לפני הרביזיה הבהרתי מה ההשלכה של ההשארה על כנה של ההסתייגות של חבר הכנסת שטרן.

<מירי פרנקל-שור: הבנתי הייתה שהוועדה מצביעה על פתיחת שירות אזרחי בחו"ל.

<מירי פרנקל-שור: על מנת לאשר את זה צריך להביא הסדר של תחומים, הסדר שלם, כולל פיקוח, כולל מה שצריך.

<מירי פרנקל-שור: הממשלה צריכה להציג מתווה לוועדה.

<מירי פרנקל-שור: זאת הייתה הבנתי בהתייחס לסעיף 2(ד).

<מירי פרנקל-שור: אני הבהרתי שלא יכול לעמוד בשום מבחן שוויוני שירות אזרחי בחו"ל שיהיה לקבוצה מאוד סגורה של אנשים.

<מירי פרנקל-שור: זו הייתה הבנתי.

איילת שקד: ההסתייגות שאלעזר הצליח להעביר בוועדה היא מיוחדת.

איילת שקד: למה?

איילת שקד: כי אמרנו שאותם משרתים לא יקבלו את השכר מהמינהלת.

איילת שקד: זה לא יהיה אותו שר ולא אותו תשמ"ש.

אלעזר שטרן: העברנו בוועדה.

איילת שקד: אמרנו שהשירות בגוף שהם מתנדבים בו יוכר כשירות אזרחי.

איילת שקד: אמרנו שזה לא יהיה אותו דבר, שהם לא יקבלו את התקציב מהמדינה.

איילת שקד: זה מה שאמרנו.

איילת שקד: זה מה שדיברנו בדיון.

אלעזר שטרן: זה לא מופיע בחוק, זה סתם ביניכם.

איילת שקד: דיברנו על זה בוועדה.

איילת שקד: לכן, מירי, אני אומרת שאין מה לעשות, ההסתייגות הזאת היא לא כמו כל החוק, כי הם לא יקבלו עכשיו שכר - -

<מירי פרנקל-שור: זה לא עניין של שכר, זה עניין של עיקרון אם שירות אזרחי יכול להיעשות בחו"ל או רק בישראל.

אריאל אטיאס: משנקבע העיקרון בוועדה, מה צריך לעשות?

<מירי פרנקל-שור: צריך להביא סעיף לא רק לחב"ד.

אריאל אטיאס: ברור.

אריאל אטיאס: לסוכנות, לתגלית, לסניף ש"ס בטורונטו.

<מירי פרנקל-שור: לא - - שירות אזרחי בחו"ל רק לחסידי חב"ד לא יכול לעמוד בשום מבחן.

מאיר פרוש: ודאי שלא.

מאיר פרוש: הסעיף שלו - -

אלעזר שטרן: אני חוזר על מה שאמרתי, מירי, ותיקחי את זה בצורה חברית.

<מירי פרנקל-שור: זה לא עניין של חברי - -

איילת שקד: חבר הכנסת שטרן הגיש הסתייגות.

איילת שקד: ההסתייגות שהוא הגיש התקבלה כלשונה עם תיקון שזה יהיה בלי צפון אמריקה ומערב אירופה.

איילת שקד: הוא צריך להיות ארגון שיהיה ב-5 יבשות.

איילת שקד: זאת הייתה ההסתייגות שהתקבלה.

<מירי פרנקל-שור: לא, אבל אנחנו אמרנו - -

אלעזר שטרן: מירי, מי זה "אנחנו"?

אריאל אטיאס: את אומרת שאת רוצה לנסח את זה בצורה כזאת שיובן שזה מתאים גם לעוד גופים, נכון?

אריאל אטיאס: מה הבעיה בזה?

אריאל אטיאס: זה מפריע לך?

אריאל אטיאס: זאת הייתה הכוונה שלך.

אריאל אטיאס: אתה לא רוצה שזה יהיה רק חב"ד.

אלעזר שטרן: אני חושב שזה לא מנוסח רק לחב"ד.

אלעזר שטרן: אני חושב שמי שרוצה יכול כבר היום, בניסוח שהוגש, לעמוד בדברים האלה.

אלעזר שטרן: נאמרו פה כל מיני דברים.

אלעזר שטרן: גם שאלת התשלום לא נכנסה.

אלעזר שטרן: יחליט אחרי זה ראש המינהלת איך מקובל שירות בחו"ל על גופים כאלה.

אלעזר שטרן: עם כל הכבוד למירי, היא יכולה לתת פרשנות שזה מנוסח לחב"ד.

אלעזר שטרן: אני חושב שזה לא מנוסח לחב"ד.

אלעזר שטרן: אנחנו הצבענו על מילים ומשפטים שלמים.

<מירי פרנקל-שור: אני הבנתי שהוצבע הרעיון, לא הוצבע - -

איילת שקד: הוצבעה ההסתייגות.

אריאל אטיאס: אין ביניכם ויכוח בכלל.

<מירי פרנקל-שור: יש בינינו.

אלעזר שטרן: היא אומרת שזה צריך לבוא לעוד הצבעה.

אריאל אטיאס: לא.

אלעזר שטרן: שיש 2(ג).

אריאל אטיאס: אני רוצה לסייע לנושא.

אריאל אטיאס: ההצבעה עברה, לא צריך להצביע עוד פעם אם יש שירות בחו"ל.

אריאל אטיאס: הוצבע, הוחלט, נגמר.

אריאל אטיאס: יכולים לעשות רביזיה במליאה.

אריאל אטיאס: הדבר שנשאר לך לעשות זה לנסח את ההחלטה בצורה כזאת שתובן על ידך כיועצת משפטית שזה לא מתאים רק לחב"ד אלא גם לסוכנות.

אריאל אטיאס: זה הכל.

איילת שקד: נכון.

אריאל אטיאס: אין הצבעות יותר.

<מירי פרנקל-שור: תהיה הצבעה על ההסדר.

אריאל אטיאס: זה על כל החוק, זה לא על ההסדר.

אריאל אטיאס: זה לא עוד רביזיה.

איילת שקד: לא.

<מירי פרנקל-שור: הוצבע הרעיון, לא הוצבע ההסדר.

<איה דביר: היועצת המשפטית מבהירה ש - -

אריאל אטיאס: זה אין בעיה.

אריאל אטיאס: אי אפשר להצביע על עצם המושג שיהיה שירות בחו"ל.

אריאל אטיאס: זה נסגר.

<מירי פרנקל-שור: זה נסגר.

אלעזר שטרן: אני לא מבין, אנחנו מצביעים פה עכשיו איך הוא מפקח על כל דבר?

אלעזר שטרן: יש את זה בחוק?

<מירי פרנקל-שור: לא.

אלעזר שטרן: אתם קבעתם שצריך להיות חלק - -?

אלעזר שטרן: אני סומך עליו.

איילת שקד: לא, מירי, עזבי.

<מירי פרנקל-שור: מה לא?

<מירי פרנקל-שור: לא צריך לפקח על שירות אזרחי בחו"ל?

אריאל אטיאס: צריך, אבל לא צריך להצביע.

אריאל אטיאס: אפשר לכתוב שהשר יקבע בתקנות ונגמר.

איילת שקד: נדבר על זה אחר כך.

איילת שקד: אני רוצה להצביע על סעיף 2א(א) ועל סעיף 2א(ב) יחד, כאשר בסעיף 2א(א) הוספנו את ביטחון פנים.

מאיר פרוש: למה החלטנו לקרוא לזה שירות אזרחי חברתי?

איילת שקד: אנחנו מחפשים שם במקום שירות אזרחי חברתי.

איילת שקד: אנחנו מצביעים על סעיף 2א.

איילת שקד: אני מודיעה שהשם שירות אזרחי חברתי יכול להיות שישונה לשירות אזרחי קהילתי, שירות אזרחי ממלכתי או איזה שהוא שם שנביא.

איילת שקד: מי בעד סעיף 2א(א) וא(ב)?

מאיר פרוש: למה אתם עושים את השינוי הזה?

מאיר פרוש: אתם רוצים להבדיל בין שירות אזרחי ביטחוני לשירות אזרחי כלכלי או שירות ביטחוני - -?

איילת שקד: כן, ביטחוני לבין - - מי בעד 2א(א) ו-2א(ב)?

איילת שקד: מי נגד?

איילת שקד: בעד – 3

איילת שקד: נמנעים – אין

איילת שקד: סעיף 2ב זה שירות אזרחי-ביטחוני.

איילת שקד: בבקשה, עידו.

<עידו בן יצחק: שירות אזרחי- 2ב(א) שירות אזרחי-ביטחוני יהיה באחד מהגופים המפורטים להלן: ביטחוני יחידות הסמך של משרד ראש הממשלה שתכלית פעילות היא ביטחון ה מדינה ותושביה; משטרת ישראל; שירות בתי הסוהר; משרד הביטחון – ביחידות ובתפקידים שתכלית פעילותם היא ביטחון המדינה ותושיבה, שקבע שר הביטחון, בצו, באישור הוועדה; המשרד לביטחון הפנים – ביחידות ובתפקידים שתכלית פעילותם היא ביטחון הפנים והשמירה על שלום הציבור והסדר הציבורי, שקבע השר לביטחון הפנים, בצו, באישור הוועדה.

<עידו בן יצחק: הרשות להגנה על עדים – ביחידות ובתפקידים שתכלית פעילותם היא ביטחון הפנים והשמירה על שלום הציבור והסדר הציבור, שקבע השר לביטחון הפנים, בצו, באישור הוועדה; גופי הצלה שקבע השר לביטחון הפנים, בצו, באישור הוועדה; המשטרה הירוקה – ביחידות ובתפקידים שקבע השר להגנת הסביבה, בצו, באישור הוועדה.

<עידו בן יצחק: (ב) שירות אזרחי – ביטחוני יכול שיהיה בכל תחום או תפקיד בגופים המפורטים בכפוף להוראות חוק זה.

איילת שקד: אנחנו מבקשים להוסיף את מד"א ואת הכבאות.

איילת שקד: הכבאות ירד בנוסח.

איילת שקד: זה היה גם בהצעה.

איילת שקד: אנחנו מבקשים להוסיף את מערך הכבאות ואת מגן דוד אדום.

איילת שקד: תחת גופי ההצלה יהיו ארגונים אחרים, כמו ארגון הצלה, זק"א וארגונים שיקבע השר לביטחון פנים.

<יואל הדר: הרשות להגנת על עדים היא חלק מגופי הביטחון - -

<מירי פרנקל-שור: זה חלק משירות אזרחי ביטחוני.

<רותם פלג: משרד הביטחון יצא בסיבוב הקודם וגם גופים אחרים יצאו.

<רותם פלג: המסלול הזה הוא מסלול שנבנה לגופי המשרד לביטחון פנים, כשההיגיון מאחוריו הוא היגיון שהאנשים האלה הם תוספת למשאבים שאנחנו מקבלים מהצבא.

<רותם פלג: בנקודת המוצא חשבנו שהדרך הנכונה היא להיכנס דרך המסלול הצבאי המלא, מה שנפל גם בממשלה וגם פה זה לא הנוסח שנבנה.

<רותם פלג: הנושא הזה נבנה כמסלול חליפי לגופים שלנו.

<רותם פלג: ככל שנכנסים יותר גופים למסלול הזה כך הוא מקטין את הכדאיות של המסלול הזה, לכן צריך לשמור עליו ככזה שהוא משמעותי, שהוא לאוכלוסייה הזאת שלשמה הוא נבנה.

<רותם פלג: יש מקום להכניס גופים נוספים למסלול הזה, שזה בסדר.

<רותם פלג: גם המשרד לביטחון פנים לא צריך להיכנס לכלל הפעילות שלו פה, אלא בדיוק מה שדיברנו בסעיף הקודם, שחלק מהדברים נכנסים למסלול האזרחי הרגיל.

<רותם פלג: כל משרדי הממשלה הרלוונטיים צריכים להיות במסלול האזרחי הרגיל.

<רותם פלג: אפשר להשאיר פה חריג שאומר שהשר לביטחון פנים, בהסכמת, בהתייעצות עם השר הממונה על יישום חוק זה יוכל להכניס גופים נוספים, אבל להשאיר - -

איילת שקד: רותם, מה מפריע לך? המשטרה הירוקה?

איילת שקד: הצבענו על זה, זה נכנס.

<דלית דרור: זה גם היה בהצעה הממשלתית.

<רותם פלג: אני אומר שכל הגופים, חוץ ממשרד הביטחון והמשטרה, הם גופים שעלולים - -

איילת שקד: שום דבר לא נפרץ.

<דלית דרור: המשטרה הירוקה הייתה בנוסח שפורסם ברשומות.

<דלית דרור: היא עברה בממשלה.

איילת שקד: אנחנו לא מתווכחים עכשיו על המשטרה הירוקה.

איילת שקד: לא קיבלתם זכות דיבור.

איילת שקד: די.

איילת שקד: השקענו במשטרה הירוקה, היא נכנסה פנימה, נסגר.

איילת שקד: לא חשבנו להוציא אותה עכשיו החוצה.

<דלית דרור: אני ביקשתי להעיר על 2ב בכל זאת.

<רותם פלג: אני אומר שצריך לשמור את זה מצומצם.

<רותם פלג: צריך להשאיר אפשרות לשר לביטחון פנים - -

איילת שקד: רותם, מה מפריע לך?

איילת שקד: השב"כ והמוסד?

איילת שקד: הרוב פה זה אתם.

<רותם פלג: הרוב זה אנחנו, אבל אנחנו לא הכל.

<רותם פלג: יש פה את משרד הביטחון שנכנס בפנים, יש פה יחידות סמך של משרד ראש הממשלה שהיו בפנים לפני זה, אבל זה לאט לאט מתחיל.

איילת שקד: אבל זה לא נפרץ.

איילת שקד: זה הסעיף, הוא לא ייפתח.

<רותם פלג: ככה יצאנו מהחלטת ממשלה כמסלול בט"פ.

איילת שקד: בסדר, יש כאן עכשיו ועדה.

איילת שקד: החלטנו על עוד דברים.

איילת שקד: לא החלטנו רק על בט"פ, אלא על כל מה שקשור לביטחון.

<רותם פלג: אני אומר שתשאירו את זה מצומצם, תשאירו את האופציה לשר לביטחון פנים, בהסכמת השר הממונה - -

<מירי פרנקל-שור: רותם, מה אתה מציע?

<קריאה: אתה מציע להוציא את השב"כ והמוסד משירות ביטחוני?

משה גפני: לא הבנו מה מבקש מנכ"ל משרד הפנים.

איילת שקד: מנכ"ל משרד הפנים מבקש להוריד גופים שהם אינם המשרד לביטחון פנים.

אריאל אטיאס: ושהם יחליטו על השאר.

איילת שקד: זו בקשה קטנונית.

איילת שקד: הם מבקשים שזה יהיה מסלול של המשרד לביטחון פנים.

איילת שקד: לא מסלול ביטחוני, אלא המסלול של המשרד לביטחון פנים.

<דלית דרור: קודם כל, אני מזכירה שהצעת החוק הזאת היא של הממשלה, היא לא רק של המשרד לביטחון פנים.

<דלית דרור: אנחנו וגם גופים אחרים שאינם במשרד לביטחון פנים היו בהצעה הממשלתית.

<דלית דרור: בסעיף 1 בהגדרות היה כתוב גופי החקירה של המשרד להגנת הסביבה.

<דלית דרור: הצביעו על זה.

<דלית דרור: הנה עכשיו, ב-2ב מגדירים את המשטרה הירוקה בלבד.

<דלית דרור: יש שני גופים: המשטרה הירוקה ואגף ים וחופים.

<דלית דרור: כתוב עכשיו שרק המשטרה הירוקה, ביחידות ובתפקידים שקבע השר להגנת הסביבה, בצו, ובאישור הוועדה.

<דלית דרור: הורידו לנו את גוף החקירה השני וגם מתנים עכשיו את האישור של הוועדה פעם נוספת.

<דלית דרור: זה אחרי שהצביעו כבר על ההגדרות.

<דלית דרור: נכון שפורמאלית זה בסעיף אחר, אבל מהותית זה כבר הוצבע.

<דלית דרור: גם אם ההצבעה היא רעיונית ולא על נוסחים, זה בכל אופן כבר הוצבע.

<מירי פרנקל-שור: דיברנו אתמול.

<מירי פרנקל-שור: אמרתי לך שיש בינינו מחלוקת על מה החליטה הוועדה.

<מירי פרנקל-שור: אני מזכירה לחברי הכנסת שהשאלה התקבלה בעקבות רביזיה.

<מירי פרנקל-שור: הוועדה הצביעה אם להחזיר את המשטרה הירוקה לשירות אזרחי ביטחוני.

<מירי פרנקל-שור: בסופו של דבר הוחלט לא להצביע על הסעיף כפי שהוא נוסח על ידי הייעוץ המשפטי.

<מירי פרנקל-שור: הרביזיה לא התקבלה, לכן מה שנשאר זה הסעיף בנוסח הצעת החוק הממשלתית.

<מירי פרנקל-שור: מה שנוסח בהצעת החוק הממשלתית היה, להבנתנו, המשטרה הירוקה.

<דלית דרור: כתוב אצלכם שהוצבע על זה.

<מירי פרנקל-שור: משרד המשפטים התנגד להכנסת המינוח של גופי חקירה.

<דלית דרור: אני מוכנה לשנות את המינוח.

<מירי פרנקל-שור: לבוא ולהגיד שזה לא מה שהתקבל -- להבנתי מה שהתקבל זה המשטרה הירוקה.

<מירי פרנקל-שור: אמרתי לך שאם התקבלה החלטה אנחנו נקשיב להקלטה, יהיה לנו פרוטוקול ואנחנו נתקן.

<דלית דרור: זה הכי בהיר, כי באמת בכנסת צריך להצביע על נוסחים ולא על רעיונות.

<מירי פרנקל-שור: לכן הוצבע על נוסח שלא התקבל.

<דלית דרור: ההצבעה הייתה על נוסח, כשהנוסח היה עם - -

<מירי פרנקל-שור: הנוסח לא התקבל, לכן חזרו לנוסח הצעת החוק הממשלתית.

<דלית דרור: אחר כך היה נוסח נוסף עם גופי החקירה שהצביעו עליו.

<קריאה: הם קיבלו את הנוסח הזה.

<דלית דרור: משרד המשפטים התנגד למינוח "גופי חקירה".

<דלית דרור: אני לא עומדת על המינוח הזה, אני רק רוצה מהותית שגם המשטרה הירוקה וגם החוקרים של אגף ים וחופים יהיו בפנים.

<דלית דרור: לא איכפת לי לא להשתמש במילים "גופי החקירה".

מאיר פרוש: ויחידת הפיצוח של משרד החקלאות.

<דלית דרור: בשירות אזרחי-ביטחוני.

<קריאה: הניסוח יהיה המשטרה הירוקה ואגף ים וחופים במשרד להגנת הסביבה, בסדר?

איילת שקד: אני רוצה להסביר איפה אנחנו עומדים.

איילת שקד: הבקשה של רותם, של המשרד לביטחון פנים הייתה שתחת שירות אזרחי ביטחוני לא יהיה משרד הביטחון והמשרד לביטחון פנים.

איילת שקד: אתם ביקשתם להוסיף את משרד הביטחון, בגלל זה הכנסנו את זה.

איילת שקד: משהכנסנו את משרד הביטחון הכנסנו גם את המשרד לביטחון פנים.

<יואל הדר: הוועדה פעם קודמת הצביעה נגד משרד הביטחון - -מישהו הכניס את זה כשכבר הצביעו - -

איילת שקד: נכון.

איילת שקד: אנחנו הגשנו רביזיה.

איילת שקד: בגלל זה אנחנו נצביע על זה עכשיו שוב.

<קרן גילון: עוד הערה למשרד לביטחון פנים שאני חושבת שהייתה מקובלת על הוועדה.

<קרן גילון: בהחלטה הקודמת הרשות להגנה על עדים והכבאות לא היו מותנים בצו, הם היו מוגדרים בחוק.

<קרן גילון: חשוב לנו שהכבאות תהיה מוגדרת בחוק.

איילת שקד: נכון, זו טעות.

איילת שקד: יש כאן (7), (8).

איילת שקד: (9) צריך להיות מערך הכבאות.

איילת שקד: יש בקשה שמד"א לא יהיה תחת גופי ההצלה, אלא בסעיף נפרד.

<יואל הדר: המשטרה הירוקה - -

<מירי פרנקל-שור: מה אתם מציעים?

<יואל הדר: אין דבר כזה משטרה ירוקה.

איילת שקד: מה ההצעה של המשרד לאיכות הסביבה?

<יואל הדר: אין מונח כזה "משטרה ירוקה".

<דלית דרור: בגלל זה כתבנו גופי החקירה עם משרד המשפטים.

<מירי פרנקל-שור: משרד המשפטים התנגד לזה.

<דלית דרור: אם המינוח לא יהיה גופי החקירה, שיירשמו שמות היחידות.

<דלית דרור: או זה או זה, לא איכפת לנו.

<קריאה: איך נקרא הגוף הזה?

<דלית דרור: משטרה ירוקה.

אלעזר שטרן: זה עבר את משרד המשפטים?

<דלית דרור: על המדים שלהם כתוב.

עפר שלח: מה כתוב על התלוש של העובד?

<דלית דרור: המשרד להגנת הסביבה.

עפר שלח: איזה גוף?

<דלית דרור: המשטרה הירוקה.

<דלית דרור: זו יחידה בתוך המשרד.

<דלית דרור: היא כוללת 2 מזכירות, כל השאר מפקחים.

איילת שקד: אתם רוצים שיהיה כתוב המשטרה הירוקה וגופי - -?

<דלית דרור: אחת משתיים: או שיהיה כתוב גופי החקירה של המשרד להגנת הסביבה, או שיהיה כתוב המשטרה הירוקה ואגף ים וחופים.

<דלית דרור: אלו שמות היחידות האלו.

<קריאה: אנחנו מבקשים שלא יהיה כתוב גופי חקירה, כי אנחנו מאוד מאוד חוששים - -

איילת שקד: אני לא מבינה למה משרדי הממשלה לא מפרגנים אחד לשני.

<דלית דרור: מקובל עלינו מה שיחליטו ביניהם משרד המשפטים והמשרד לביטחון פנים מבחינת השם.

<רמי בוסי: אני ברשות

<רמי בוסי: כם אתייחס לשילוב מד"א.

<רמי בוסי: מבחינתנו מד"א הם חלק מהמגיבים הראשונים בתורת ההגנה של פיקוד העורף ושל המשרד להגנת העורף, החל מהתגובה המידית דרך - - חלק מהגופים, כמו כיבוי אש, מסיימים את הפעילות בשלבים הראשונים.

<רמי בוסי: מד"א ממשיך איתנו לכל האורך, גם בשלבים של המענה הראשוני וגם בשיקום.

<רמי בוסי: הוא מבצע את זה גם היום.

<רמי בוסי: יש שילוב מלא בתרגילים ובפעילויות לא רק בתאונות דרכים וכו', אלא בהכנת העורף לחירום.

<רמי בוסי: חשוב שהוא יקבל את המשקל המתאים ואת ההתייחסות המתאימה גם בשירות - -

<קריאה: רק הערה קטנה.

<קריאה: אנחנו מבקשים בכל אחד מתתי הסעיפים שבהם נכנס המנגנון של צו, שהצו יהיה של השר שלנו בהסכמת השר המקצועי.

<קריאה: והשר לביטחון פנים.

<קריאה: השר שלנו חייב להיות בתוך העניין.

איילת שקד: לא צריך את זה.

איילת שקד: בשביל מה השר לענייני גמלאים צריך לקבוע במה ישרתו במשרד לביטחון פנים?

<קריאה: זה צריך להיות בהסכמת - -

איילת שקד: בסדר, אתם נמצאים שם.

<יואל הדר: איפה נשארו הצווים?

איילת שקד: הכל אצלכם.

<יואל הדר: הרשות להגנה על עדים זה לא בצו.

איילת שקד: את הרשות להגנה על עדים צריך להוריד.

<מירי פרנקל-שור: הרשות להגנה על עדים זה אגף.

<יואל הדר: זה כמו המשטרה.

<מירי פרנקל-שור: זה לא כמו המשטרה.

<מירי פרנקל-שור: זה אגף במשרד לביטחון פנים.

<יואל הדר: המשטרה מגינה על 100 עדים, הם מגינים על 20 עדים.

<יואל הדר: זה כמו משטרה.

<יואל הדר: פשוט לקחו את זה - -

<מירי פרנקל-שור: בקביעה של יחידות ותפקידים נכון שיקבע השר לביטחון פנים מה התחום שהוא ביטחון פנים.

<מירי פרנקל-שור: זה יהיה בהסכמתכם.

<מירי פרנקל-שור: השר ושר הבט"פ בהסכמה.

<קריאה: על כל הגופים, על כל יחידה שרוצה להצטרף מכל משרד שהוא.

<מירי פרנקל-שור: רק משרד הביטחון.

<מירי פרנקל-שור: איתכם לא צריך להתייעץ.

<איה דביר: הבקשה של המינהלת מובנת.

<איה דביר: התפקיד של המינהלת כרגולטור --

<מירי פרנקל-שור: אבל הסכמנו.

<רותם פלג: אני רק אבהיר הבהרה אחת לגבי מד"א.

<רותם פלג: מד"א הוא הגוף הקרוב ביותר מכל הגופים, הוא בשר מבשרנו בסופו של דבר.

משה גפני: מה עם זק"א?

<רותם פלג: זק"א זה בגופים אחרים.

<יואל הדר: הוא לא גוף סטטוטורי.

<יואל הדר: יש צו שהשר לביטחון פנים, בהסכמה של השר הממונה, יוכל להוסיף גופים נוספים מגופי ההצלה.

<רותם פלג: בסוף מד"א הוא גוף מוגדר בחוק, הוא גוף שעובד תחתינו.

מאיר פרוש: אני רוצה להעיר לגבי סעיף (7): גופי הצלה שקבע השר לביטחון פנים, בצו, באישור הוועדה.

מאיר פרוש: אני יכול לקבל איזה שהוא מידע מהמשרד לביטחון פנים מי הם גופי ההצלה שמוכרים היום על ידי השר?

<רותם פלג: אין גופי הצלה.

מאיר פרוש: גופים שמוכרים על ידי - -

<רותם פלג: יש גוף עזר שמוגדר בחוק הג"א, לדעתי, שזה מד"א.

<קריאה: בחוק התגוננות אזרחי יש גופי הצלה.

מאיר פרוש: אז אולי המינוח פה בחוק צריך להיות שונה?

<רותם פלג: לא, נוכל להגדיר אותו.

<רותם פלג: אם תהיה פניה והשר לביטחון פנים יגדיר אותו כגוף הצלה, אז הוא - -

אריאל אטיאס: אני רוצה להשלים את השאלה שלו.

אריאל אטיאס: מי הם הגופים שהם תחת סמכות

אריאל אטיאס: כם, או שיש לכם סמכות להכריז עליהם כגופי הצלה?

<רותם פלג: אין דבר כזה.

אריאל אטיאס: אפשר למחוק את זה, כי לא תכירו באף אחד.

מאיר פרוש: אפשר לתת למישהו אחר את הסמכות.

<רותם פלג: מה זה הצו?

<רותם פלג: הצו הוא לאפשר להם להיכנס למסלול של שירות לאומי ביטחוני, לקבל - -

אריאל אטיאס: אני יוצא מנקודת הנחה שאלה גופים שאתם מפקחים עליהם, שאתם הרגולטורים שלהם.

אריאל אטיאס: עכשיו תחליטו אם כן או לא.

אריאל אטיאס: באותה מידה אפשר להביא את זה למשרד התחבורה, שהוא יחליט.

<רותם פלג: לא, משום שמהות המסלול הזה - - בגלל כוח אדם זה עובר דרכנו.

אריאל אטיאס: כוח אדם זה בכלל - -

<רותם פלג: ברגע שזה הופנה אלינו זה אצלנו.

<יואל הדר: אם זה אזרחי רגיל אתה צודק, אם זה אזרחי ביטחוני זה משהו אחר.

<יואל הדר: יכול להיות שתוקם מחר עמותה חדשה.

<יואל הדר: יכול להיות שירצו להכיר בעמותה החדשה.

מאיר פרוש: הכנסנו לסעיף הזה גופי הצלה שקבע השר לביטחון פנים, בצו, באישור הוועדה כדי לתת איזה שהוא כיסוי.

מאיר פרוש: איך אנחנו אחר כך כוללים את ארגוני ההצלה?

איילת שקד: כן, את זק"א, את ארגון הצלה.

מאיר פרוש: המשרד לביטחון פנים אומרים שאין להם שום קשר.

אריאל אטיאס: נכון, אפשר לשים את משרד התחבורה באותה מידה.

<רותם פלג: אנחנו רוצים את היכולת לתאם אותם.

<יואל הדר: אנחנו צריכים לעשות את זה במשורה, איזה גוף כן ואיזה לא.

אריאל אטיאס: אתם בניגוד עניינים מובנה בסיפור הזה.

<יואל הדר: בכלל לא.

איילת שקד: אתם כן.

אריאל אטיאס: אתם תרצו שיהיו כמה שיותר אנשים בגופים שאתם מטפלים.

אריאל אטיאס: נותנים לחתול לשמור על השמנת.

<רותם פלג: במצבי חירום יש לנו אחריות שהעסק יתפקד.

<יואל הדר: יש לנו גם אינטרס - -אנחנו צריכים לראות כמה יגיעו.

<יואל הדר: אנחנו לא יודעים אם יגיעו עשרות אלפי חרדים.

<איה דביר: אם השר היוזם זה השר של המינהלת.

<איה דביר: אז יש צו של ועדה.

אריאל אטיאס: יש לי הערות על ההסדר הזה.

מאיר פרוש: למה הסעיף הזה נכנס אם לא כדי לפתור את השאלה של ארגוני ההצלה?

מאיר פרוש: כשאני שומע את ההתייחסות של המשרד לביטחון פנים אני לא רגוע.

איילת שקד: אתה צודק.

אריאל אטיאס: ואני מוטרד.

אריאל אטיאס: זה הכל סתם.

משה גפני: אתם ממסדים את כל הנושא של השירות האזרחי, גופי הצלה וכדומה.

משה גפני: יש גופי הצלה במדינת ישראל שעושים עבודת קודש.

משה גפני: זה גם זק"א וזה גם איחוד והצלה.

משה גפני: אלה גופים שעושים עבודה שמוכרת על ידי משרד הביטחון.

משה גפני: אם מוציאים משירות ביטחוני את הגופים החרדיים, המשמעות היא שמה שאומרים אנשים במגזר החרדים או בציבור החרדי שרוצים - - זה נכון.

משה גפני: הדבר הראשון שהיה צריך להביא זה את הגופים החרדים שעוסקים בהצלת חיים.

איילת שקד: לא הוציאו אותם.

<רותם פלג: בכל מקרה הם יכולים להיכנס למסלול הלאומי אזרחי.

משה גפני: הבנתי, אני לא מהמאדים, אני מפה.

איילת שקד: אני רוצה רגע למקד את הדיון.

איילת שקד: אנחנו נצביע עכשיו על כל אחת מהיחידות שנמצאות תחת השירות הביטחוני אזרחי, חוץ מהנושא של גופי ההצלה שתיכף נדבר על זה.

איילת שקד: אני מסכימה שיש כאן בעיה.

איילת שקד: חוץ מהנושא של גופי ההצלה, האם יש למישהו עוד הערה על אחד מהגופים, כולל מערך הכבאות ומד"א?

מאיר פרוש: את לא רוצה לפתור קודם כל את הנושא של גופי ההצלה?

איילת שקד: אנחנו תיכף נפתור.

איילת שקד: אני לא אצביע לפני שנסגור.

<רן רידניק: המנכ"ל של משרד הבט"פ הציג בצורה מפורטת.

<רן רידניק: המסלול נוצר בכוונה בשביל לכוון מספר מתנדבים גדול ככל האפשר לגופים ביטחוניים מוגדרים.

<רן רידניק: אם בזמן מסוים יתרחש תהליך טבעי של הרחבה, בהסכמת הממשלה והכנסת, למקומות גדולים מידי אנחנו מאבדים את המיקוד ואת היכולת להכווין אנשים למקומות - -

איילת שקד: סליחה, רן, אבל אני הארתי את עיניו של המנכ"ל לביטחון פנים.

איילת שקד: ההרחבה היחידה שהתבצעה כאן זה המשרד לביטחון פנים, משרד הביטחון ויחידות הסמך של משרד ראש הממשלה.

איילת שקד: אלה שלושת הגופים שלא היו בהצעת החוק הממשלתית.

<רן רידניק: אין מחלוקת על משטרה, על משרד הביטחון, על יחידות הסמך של משרד ראש הממשלה, על המשטרה הירוקה.

איילת שקד: על מה המחלוקת?

<רן רידניק: יש כאן 3 סעיפים: (4), (5) ו-(7).

איילת שקד: (7) גם היה בהצעת החוק הממשלתית.

<רן רידניק: לגבי מערך הכבאות אין שום בעיה.

<רן רידניק: ההרחבה לגופים שהם לא סטטוטוריים ולעולם שלם של עמותות וחברות חיצוניות פרטיות זאת כבר הרחבה מאוד משמעותית, שונה לחלוטין - -

איילת שקד: אתה מדבר על גופי ההצלה?

<רן רידניק: אני מדבר על להגיע למקומות שהם בניגוד לנוסח שהיה.

<רן רידניק: אנחנו חושבים שלא נכון, שחשוב למקד את המסלולים שצריך לתעדף.

<רן רידניק: כל הרחבה של זה פוגעת ביכולת של המשטרה, של - -

<דלית דרור: אני רוצה לוודא שהתקבלה ההערה שלנו ששני הגופים של המשרד יהיו, לא רק אחד.

<דלית דרור: אנחנו לא במסגרת צו, אנחנו כמו המשטרה הכחולה הרגילה.

<מירי פרנקל-שור: נכון, המשטרה הירוקה - -

<דלית דרור: לא צו שהוסיפו אחר כך.

<רותם פלג: רק משטרה ירוקה, לא גופים אחרים.

<מירי פרנקל-שור: כל תפקיד יהיה - -?

<דלית דרור: זה מפקחים.

<מירי פרנקל-שור: זה לא כתוב, לכן הצענו - -

איילת שקד: אני מבקשת מכם רגע לצאת, לנסח את השם על-מנת שנקרא ונצביע.

<מירי פרנקל-שור: זה לא עניין של השם, זה עניין של המהות.

<דלית דרור: אני רוצה רק לוודא שזה לא בצו, שירד עניין הצו שהוסיפו.

<מירי פרנקל-שור: אם כל תפקיד במשטרה הירוקה ובאגף ים וחופים יהיה שירות אזרחי ביטחוני - -

<קריאה: גם בשב"ס את יכולה לשאול את אותה שאלה.

<מירי פרנקל-שור: מכיוון שהתווספו כל כך הרבה גופים אמרנו שנחלק את זה.

<מירי פרנקל-שור: יחידות הסמך של משרד ראש הממשלה, המשטרה ושירות בתי הסוהר הן יחידות מהותיות של השירות האזרחי ביטחוני, לכן לא צריך לבדוק כל תפקיד.

<מירי פרנקל-שור: לגבי משרד הביטחון, המשרד לביטחון פנים והרשות להגנה על עדים סברנו שצריך לבדוק את התפקידים ולעשות אבחנה בין היחידות שמתאימות לשירות ביטחוני אזרחי ליחידות שמתאימות לשירות האזרחי.

<מירי פרנקל-שור: אותו דבר סברנו לגבי המשטרה הירוקה.

<מירי פרנקל-שור: לא כל תפקיד נראה לנו מתאים לשירות האזרחי ביטחוני.

<דלית דרור: אנחנו מדברים על המפקחים במשטרה הירוקה.

<דלית דרור: אין שם שום דבר אחר חוץ משתי מזכירות.

<דלית דרור: באגף ים וחופים יש גם מדענים.

<דלית דרור: אפשר לכתוב שזה יהיה רק מפקחים.

<דלית דרור: מדובר על עבודות פיקוח.

עפר שלח: אני, אגב, הצבעתי נגד, אבל זה לא משנה.

עפר שלח: אנחנו קיבלנו את גופי החקירה האלה בהצבעה תחת האמירה שהם דומים בסמכויות שלהם למשטרה.

עפר שלח: עכשיו אנחנו לא יכולים להטיל עליהם מה שלא חל על המשטרה.

<מירי פרנקל-שור: המחלוקת היא על מה שקיבלנו.

<מירי פרנקל-שור: לא קיבלנו גופי חקירה.

<מירי פרנקל-שור: אני הבנתי שמה שהתקבל זה הנוסח של הצעת החוק הממשלתית.

<דלית דרור: לא, זה לא מה שהוצבע.

<דלית דרור: יש לנו מחלוקת עובדתית.

<מירי פרנקל-שור: בהצעת החוק הממשלתית לא היו גופי חקירה, כיוון שמשרד המשפטים התנגד שיהיו גופי חקירה.

<מירי פרנקל-שור: על זה לא יכלה הוועדה - -

<דלית דרור: הייתה הצבעה על הנוסח שהיה כתוב בו גופי חקירה.

<קריאה: הייתה הצבעה על נוסח מסוים.

<מירי פרנקל-שור: זה לא מה שהוצבע.

עפר שלח: אני הצבעתי נגד גופי חקירה.

עפר שלח: אני יודע להגיד שהצבענו על גופי חקירה.

<מירי פרנקל-שור: אני אסביר לכם מה הוצבע.

<מירי פרנקל-שור: מה שטען חבר הכנסת גפני, וזה נכון, זה שהוצבע על החזרה לנוסח הצעת החוק הממשלתית.

<מירי פרנקל-שור: בהצעת החוק הממשלתית - -

<דלית דרור: מירי, תסתכלי על הנוסח שהפצתם לקראת היום.

<דלית דרור: כתוב שם שזה אושר עם גופי חקירה.

<קריאה: אתם בעצמכם כתבתם - -

<מירי פרנקל-שור: זאת החלטה עקרונית של הוועדה אם כל תפקיד במשטרה הירוקה ובאגף ים וחופים הוא שירות אזרחי - -

<קריאה: אתם בעצמכם הפצתם נוסח.

<דלית דרור: לפי הנוסח שהפצתם זה הוצבע.

<מירי פרנקל-שור: הסעיף הוצבע.

<איה דביר: הוועדה ניסתה להתמודד עם סוגיה שלא נדונה בחוק הממשלתי ונובעת מההרחבה של כל התכנית.

<איה דביר: מדובר בשאלה מתי נכון לתת את היוקרה הזאת, את הערך המוסף הזה של המסלול הביטחוני.

<איה דביר: היא עשתה את זה דרך הניסיון לנתב את זה לסוגי תפקידים שמתאימים.

<איה דביר: זה נושא שהוועדה העלתה ודנה בו.

<איה דביר: זה פתרון שהוועדה מציעה.

<דלית דרור: את רואה שאין טעם שנצא איתם לדון, כי יש להם את האג'נדה שלהם שהיא לא בהצעה הממשלתית.

איילת שקד: זה לא קשור.

<איה דביר: זה לא קשור לשם, זו שאלה אחרת.

עפר שלח: אני חושב שיש פה שני דברים שמתנגשים, כאשר ההצעה במידה רבה פותרת אותם.

עפר שלח: האחד זה האינטרס המובהק של המשרד לביטחון פנים.

עפר שלח: רותם, זה לא סעיף החוק של ביטחון הפנים.

עפר שלח: מטרת הצעת החוק הזאת היא להגביר שירות ואת השירות המשמעותי.

עפר שלח: אנחנו חושבים שהשירות האזרחי-ביטחוני הוא השירות המשמעותי מכולם מתחת לשירות הצבאי לחרדים.

עפר שלח: זה דוחף באופן טבעי גם להגדלת התחומים כדי שיהיו כמה שיותר אנשים.

עפר שלח: אתם אומרים, ובצדק, שבביטחוני אתם רוצים איזה שהוא סוג של קדימות, כולל קדימות בבחירת כוח אדם.

עפר שלח: בכל דבר שהוא לא הליבה של החוק, קרי משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר.

עפר שלח: אתם מקבלים נכון להיום את תפקידי הליבה.

עפר שלח: זה שנאמר שכל דבר שקבע השר לביטחון פנים זה מכסה את הדאגה שלכם.

עפר שלח: אתם לא צריכים לרוץ אחרי כל - - ולהגיד שזה אוכל מאיתנו ולא יישאר לנו.

<רותם פלג: חבר הכנסת שלח, אמרתי שאם אנחנו מכניסים שם כל גוף נוסף בהסכמת השר לביטחון הפנים אין לי בעיה עם זה.

<רותם פלג: הצו הוא צו בהסכמת השר לביטחון פנים, באישור הוועדה.

<רותם פלג: עם זה אין לי בעיה, אני חי עם זה בשלום.

<רותם פלג: זה נותן לי את הקדימות, מאפשר את השסתום כדי להרחיב את ההליך הזה כמה שיותר, מאפשר לגופים אחרים להיכנס.

<רותם פלג: אין לי בעיה עם זה, רק אני אומר שבסוף המסלול הזה הוא מסלול שנבנה לגופים שלנו.

<רותם פלג: לשם זה הוא נבנה.

<רותם פלג: אם לא היינו מתערבים בדיוני הוועדה ומייצרים את אותו מסלול, זה היה נגמר בשני מסלולים: מסלול של שירות לאומי אזרחי ומסלול של שירות צבאי.

<רותם פלג: בזה זה היה נגמר.

<רותם פלג: כך הייתה החלטת הממשלה.

עפר שלח: אתה יודע היטב שהייתי מעורב בזה באופן אישי.

עפר שלח: אפילו אתה ואני דיברנו.

עפר שלח: הכל בסדר, אני רק אומר שלא תשכחו שיש פה עוד מטרה - אולי המטרה הראשונה - להרחיב ככל האפשר את כמות האנשים שמשרתים.

איילת שקד: ממשרד הביטחון זה התחיל.

<רותם פלג: אין לי בעיה אם זה בהסכמת השר לביטחון פנים.

משה גפני: המשמעות של העניין, שהשר לביטחון פנים - -

איילת שקד: תיכף נדבר על גופי ההצלה.

איילת שקד: אחז, אתה רוצה לדבר על משהו שהוא לא גופי הצלה?

<אחז בן ארי: כן, בתגובה למה שאמר רותם פלג.

<אחז בן ארי: כיוון שהנושא של אזרחי ביטחוני נולד אצלי במשרד אני יודע את הרקע.

<אחז בן ארי: אני חושב שהדבר הנכון הוא לאפשר מגוון יותר רחב של אפשרויות בפני אנשים שרוצים לשרת בשירות האזרחי.

<אחז בן ארי: צריך לאפשר מענה לסוגים שונים של התנדבות.

<אחז בן ארי: אני חושב שלא צריך לתת בכורה לשר לביטחון פנים, צריך לאפשר לממשלה לעשות את הסדר בתוכה ולהקצות את הכמויות ואת המסגרות.

<רותם פלג: תגיד תודה שקיבלתם את משרד הביטחון.

משה גפני: אחז, אל תגיד תודה על שום דבר.

<אחז בן ארי: העניין של שירות ביטחוני אזרחי צריך להיות בחוק.

<אחז בן ארי: איך זה יוקצה בפנים זה עניין פנימי של הממשלה.

איילת שקד: זה מה שעשינו פחות או יותר.

<איה דביר: לגבי הצווים.

<איה דביר: המינהלת היא הרגולטור של התחום הזה.

<איה דביר: ברגיל היא קובעת את התפקידים.

<איה דביר: השר של המינהלת צריך להגיש את ההצעה לצו, לצרף את ההסכמה של השר הנוגע בדבר.

<איה דביר: זו צריכה להיות יוזמה של המינהלת, של השר של המינהלת, כי היא הרגולטור.

<מירי פרנקל-שור: איך השר שממונה על המינהלת יוכל לומר איזה תפקידים?

<איה דביר: הוא יעשה את זה בהסכמת השר הנוגע בדבר.

איילת שקד: אני רוצה לעשות סדר.

איילת שקד: אני עכשיו מסכמת.

איילת שקד: אנחנו הולכים להצביע על סעיף 2ב – תיכף נדבר על גופי ההצלה – שיש בו את יחידות הסמך, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, מערך כבאות ההצלה ב-(4), משרד הביטחון שקבע שר הביטחון.

<רותם פלג: אמרנו השר לבט"פ.

איילת שקד: אתה לא תתערב למשרד הביטחון בתוך המשרד שלו.

<רותם פלג: בסוף הוא מתחרה לי על אותו כוח אדם.

איילת שקד: בסדר, תתחרו, תהיו אטרקטיביים.

איילת שקד: אל תתווכח איתי.

איילת שקד: אנחנו תיכף נצביע על זה.

איילת שקד: אם תרצו, תגישו רביזיה.

<מירי פרנקל-שור: משרד הביטחון, בהסכמת - -

איילת שקד: המשרד לביטחון פנים, שזה בהסכמת השר, הרשות להגנת עדים - פה אתה אומר שלא צריך את השר - המשטרה הירוקה, חופים ונוף, מד"א וגופי ההצלה.

איילת שקד: עכשיו נדבר על גופי ההצלה.

איילת שקד: בהצעת החוק הממשלתית גופי ההצלה היו תחת תחום בריאות.

איילת שקד: שם היה מד"א וגופי ההצלה.

איילת שקד: מכיוון שגם מד"א וגם גופי ההצלה פועלים ביום יום בתאונות דרכים, באירועים, באסונות ובאירועים ביטחוניים של פיקוד העורף - כולנו יודעים שהמלחמות נמצאות בעורף - יש היגיון להעביר אותם לשירות אזרחי ביטחוני, מה גם שחרדים רבים עוסקים בזה היום.

איילת שקד: זה יעזור ויעודד.

איילת שקד: ההצעה שלנו היא לשים סעיף נפרד למד"א, שזה גוף סטטוטורי בחוק, וסעיף נפרד לגופי ההצלה.

איילת שקד: עכשיו נשאלת השאלה לגבי גופי ההצלה.

איילת שקד: האם נכון שזה יהיה השר של המינהלת, או שהשר לביטחון פנים.

איילת שקד: מהדיון שיש היום, וגם אומרת לי כאן היועצת המשפטית של הוועדה, נכון שזה יהיה השר של המינהלת, כי לשר לביטחון פנים יש ניגוד עניינים.

איילת שקד: הוא רוצה שיבואו אליו, לא לגופי ההצלה.

אריאל אטיאס: נכון.

איילת שקד: זה עכשיו פתוח להצבעה ולדיון בקרב חברי הכנסת בלבד.

אריאל אטיאס: אני רוצה להתייחס לכמה דברים.

אריאל אטיאס: רק הערה למשרד להגנת הסביבה.

אריאל אטיאס: אל תקראו להם מפקחים, תקראו להם שוטרים וכך פתרתם את הבעיה.

אריאל אטיאס: בגלל שקראתם להם מפקחים הסתבכתם.

אריאל אטיאס: תשנו להם את ההגדרה כך שהם ייקראו שוטרים.

<דלית דרור: חוץ מסמכות לעצור יש להם את כל הסמכויות שיש לשוטר.

אריאל אטיאס: תקראו להם שוטרים.

אריאל אטיאס: מה שאמרה יושבת ראש הוועדה לגבי ניגוד עניינים מובנה זו מילה עדינה.

אריאל אטיאס: משרד הבט"פ שאני מכבד – אם הייתי במקומם גם אני הייתי מתנהג ככה – חושבים שכל הסעיף הזה הוא שלהם.

אריאל אטיאס: הם שחררו קצת לזה ושחררו קצת לזה.

אריאל אטיאס: זו לא חברת כוח אדם של החרדים שהם באים אליכם ואתם מחלקים מנדיבות ליבכם.

אריאל אטיאס: זה לא עובד ככה.

אריאל אטיאס: התכלית של החוק זה לגרום לאוכלוסייה הזאת להשתלב כמה שיותר.

אריאל אטיאס: אחד קרה לזה להשתלב בשוק העבודה דרך הביטחון, אחד קרה לזה לתרום למדינה למען השוויוניות.

אריאל אטיאס: כל אחד והשפה שלו.

אריאל אטיאס: בסוף מדובר באוכלוסייה שיש לה אורח חיים שונה, היא מרגישה נרדפת, ודאי בתקופה הזאת, היא מרגישה שמנסים לשנות לה את אורח החיים שלה.

אריאל אטיאס: זה נושא חדש שכתוב בחוק, זה לא איזה תקנות של שר.

אריאל אטיאס: אם בסוף יתברר שאנחנו פה מבלבלים את המוח והחרדים לא באים בהמוניהם, יצטרכו להקים ועדה לסדר את זה .

אריאל אטיאס: הייתי מציע שתהיה גמישות מקסימאלית בחוק, כיוון שמדובר באוכלוסייה שאתם לא יודעים איך לעבוד איתה, אתם לא יודעים מה המשמעויות, איך זה נתפס בציבור החרדי כל מה שקורה פה.

אריאל אטיאס: אנחנו, החרדים, נמצאים פה כגוף הצלה.

אריאל אטיאס: אני הייתי מציע שתוגדר הגדרה.

אריאל אטיאס: זה שאת אומרת מד"א ושירות של הכבאים זה בסדר, כי זה גוף סטטוטורי, אבל זה שזק"א, איחוד הצלה וכל מיני גופים אחרים שאני לא מכיר בהם את הפוליטיקה - -

מאיר פרוש: זה לא יותר פוליטיקה מאשר הבט"פ.

אריאל אטיאס: ברור.

אריאל אטיאס: אני נוגע בזה, כי אני לא מספיק בקיא בניואנסים של כל שם.

אריאל אטיאס: מספיק שהוסיפו לו שם לפני ואחרי והוא כבר גוף אחר.

אריאל אטיאס: בסוף יש תכלית אחת.

אריאל אטיאס: אם זו התכלית אנחנו צריכים כמה שפחות חסמים בחוק.

אריאל אטיאס: מאוד קשה לשנות חוקים.

אריאל אטיאס: אם זה היה בתקנות של שר, אז עוד אכישהו אפשר להגמיש את זה.

אריאל אטיאס: יש כאן ניגוד עניינים מובנה בתפישה.

אריאל אטיאס: מאחר והמשטרה יותר רואה את עצמה אחראית על המשטרה מאשר על זק"א, לצורך העניין, או על הגופים האחרים, אז הם מטבע הדברים יעדיפו יותר לעבות את כוח האדם שלהם מאשר לתת לאחרים.

אריאל אטיאס: הם אמרו פה שזה נכון.

אריאל אטיאס: צריך להגדיר מה זה גוף הצלה.

אריאל אטיאס: לא מספיק להגיד מד"א.

אריאל אטיאס: יש את המתנדבים.

אריאל אטיאס: זה כמו שאמרנו שהגוף שמתנדב בחו"ל יהיה ב- 5 יבשות.

אריאל אטיאס: אי אפשר להגדיר את זה הרגע, אבל את צריכה להטיל על היועצת המשפטית להקים עוד ועדת משנה של 3 חברי כנסת שיחליטו מה זה גוף הצלה.

אריאל אטיאס: זה כמו שהגדרנו מה זה חרדי.

אריאל אטיאס: תגדירו מה זה גוף הצלה.

איילת שקד: אני משאירה את זה לשר להחליט.

איילת שקד: למה אני צריכה להגדיר את זה בחוק?

אריאל אטיאס: אם זה השר לביטחון פנים, אז זה לא יהיה.

אריאל אטיאס: אם זה עובר לשר שממונה, אז השר הזה יצטרך להגדיר לפי קריטריונים שוויוניים.

איילת שקד: נכון, השאלה איזה שר.

אריאל אטיאס: כל מי שנכנס לקריטריון נמצא בפנים.

<רותם פלג: יש רק דבר אחד פשוט שכולם שוכחים פה.

<רותם פלג: יש את המסלול הלאומי אזרחי הרגיל.

אריאל אטיאס: אין ויכוח שזה נושא ביטחוני.

אריאל אטיאס: אתה רק אומר שהשר שלך יהיה אחראי על זה.

<רותם פלג: בואו נרחיב את המסלול הלאומי ביטחוני שהיה אמור להיות מסלול מצומצם.

אריאל אטיאס: אתה לא אומר עכשיו שזה לא ביטחוני ולכן אתה לא רוצה להיות אחראי על זה, אתה אומר שזה ביטחוני ושיתנו לך להיות אחראי.

<רותם פלג: אם זה היה תלוי בי בלבד הייתי אומר שלושת הגופים שלי, כשבזה נגמר העניין.

אריאל אטיאס: עכשיו זה לא תלוי בך לבד, לכן אנחנו באים ואומרים - -

משה גפני: עכשיו, דרך אגב, זה כבר לא תלוי בך בכלל.

אריאל אטיאס: נכון.

אריאל אטיאס: מה שאני מנסה להגיד זה משהו מאוד פשוט.

אריאל אטיאס: מהרגע שמובן פה ליושבים בשולחן שזה נושא שיש לו ממשק ביטחוני - אנחנו רואים אותם גם כשיש תאונות ואסונות, שאז מבינים בדיוק כמה זה ביטחוני - אז מכניסים אותם לתוך איזה שהוא סדר.

אריאל אטיאס: לא צריך שיהיה שר שבאופן מובהק יש לו אינטרס אחר להכניס את זה פנימה.

אריאל אטיאס: אני בעד וגם היועצת המשפטית בעד שהנושא הזה יוגדר.

אריאל אטיאס: כמו שמוגדר מה זה שירות אזרחי, יוגדר מה זה גופי הצלה שנכנסים לתוך ההגדרה של ביטחוני.

עפר שלח: יש פה בעיה שאנחנו לא מגדירים, ובצדק, כמה ישרתו בכל גוף.

עפר שלח: ברור שתיפתח פה גם תחרות, מה גם שלא ברורה רמת ההיצע.

עפר שלח: אני מצטרף להצעה של חבר הכנסת אטיאס לעשות את זה פרטני, להיכנס לזה בצורה כזאת או אחרת.

עפר שלח: חשבתי בהתחלה לעשות את זה השר לביטחון פנים, השר - - והשר להגנת עורף.

עפר שלח: זה נראה לי מסובך מידי.

עפר שלח: בואו נגדיר את זה הגדרה פרטנית.

איילת שקד: מה, על גופי הצלה?

אריאל אטיאס: לא, נגדיר מה הוא גוף הצלה.

אריאל אטיאס: כך כולם בפנים ונגמר הסיפור.

איילת שקד: מי קובע איזה גוף - -?

אריאל אטיאס: בסוף זה המינהלת והאזרח.

איילת שקד: אם זה המינהלת, למה לא להשאיר את זה לשר של המינהלת?

אריאל אטיאס: בוא נביא אותו לפה.

אריאל אטיאס: מי זה?

אריאל אטיאס: אורבך?

אריאל אטיאס: שיבוא ויגיד מה הוא רוצה.

איילת שקד: לא משנה אם זה אורבך.

איילת שקד: מחרתיים זה יכול להיות אתה.

עפר שלח: אם זה השר של המינהלת, אז צריך להיות גם השר לביטחון פנים.

עפר שלח: אני מציע שיהיה גם השר להגנת העורף, כך שיהיו 3.

משה גפני: זה לא השרים, רבותיי.

עמר בר-לב: אני חושב שצריך לפתוח כמה שיותר אפשרויות לחרדים להתגייס לשירות האזרחי ביטחוני.

עמר בר-לב: זאת המטרה שלנו.

עמר בר-לב: עם כל הכבוד למשרד לביטחון פנים, חשוב שגם שם יהיו, אבל זה לא רק לשם.

עמר בר-לב: דבר שני - נדמה לי שאת אמרת - זה שיתחרו.

עמר בר-לב: זה מצוין.

עמר בר-לב: אנחנו יודעים שבחיי היום יום הבעיה המרכזית היא עד כמה המקומות האלה יהיו מוכנים ויבנו את עצמם לקלוט חרדים.

עמר בר-לב: זה יעלה במאמץ ובכסף.

עמר בר-לב: בקשה, שתהיה תחרות.

עמר בר-לב: אני חושב שזה רק טוב לעניין.

עמר בר-לב: אני מצטרף לדעות שהיו לפניי של חבר הכנסת אטיאס ושלח.

עמר בר-לב: אני חושב שצריך לציין כאן גופי הצלה.

עמר בר-לב: אני חושב שהמינהלת יכולה לקבוע מה הם גופי ההצלה.

עמר בר-לב: אני חושב שצריך להגדיר מה זה גוף הצלה, שזה לא יהיה פתוח לאין סוף.

איילת שקד: לא צריך להגדיר.

איילת שקד: השר של המינהלת יקבע בהסכמת השר לביטחון פנים.

משה גפני: לא.

מאיר פרוש: אני לא מבין שום דבר ממה שחבר הכנסת אטיאס אמר, אבל אני חושב שאם אנחנו רוצים לדעת שבסופו של דבר הצלחנו להביא גורמים מהציבור החרדי שהפסיקו ללמוד להשתלב, זה רק כאשר נגדיר את זה.

מאיר פרוש: מדובר פה בהגנת העורף, לא שום דבר אחר.

מאיר פרוש: לא משטרה ולא משרדים אחרים.

מאיר פרוש: יכול להיות שכדי לקבוע מה זה גוף הצלה, ונעשה על זה קריטריונים, זה צריך להיות דבר שהשר להגנת העורף מעוניין בו ורוצה.

איילת שקד: יכול להיות שהוא מתפטר עוד שבועיים ולא יהיה שר כזה.

מאיר פרוש: המשרד להגנת העורף צריך להיות חלק מהפתרון פה.

איילת שקד: אבל אם הוא יבוטל?

מאיר פרוש: לא יהיה ארדן, אבל יהיה משהו.

משה גפני: גברתי היושבת-ראש, אני מסכים עם המשרד לביטחון פנים ועם כולם.

משה גפני: כמה שפחות אפשרויות שתהיינה לחרדים להתגייס זה מצוין, כי אני נגד החוק.

משה גפני: הממשלה רוצה לגייס כמה שיותר חרדים.

משה גפני: מה יותר פשוט מאשר לפתוח, כפי שנאמר פה קודם, כל מה שצריך.

משה גפני: יושבים פה משרדי הממשלה.

משה גפני: עם כל הכבוד, רובם הגדול חברים שלי.

משה גפני: הם יושבים ורבים ביניהם כמה שפחות לתת.

משה גפני: יש מגמה מאוד ברורה שנאמרת.

משה גפני: אני נגדה.

משה גפני: גם בעיתונות החרדית כותבים נגדה.

משה גפני: יושבים פה משרדי הממשלה ואומרים שהאפשרויות יהיו יותר מצומצמות.

משה גפני: יש גופים חרדים שהם לא חינוך בקהילה, שהם לא העניין של למידה בישיבה.

משה גפני: מדובר בדבר מוכח עשרות שנים שהולך וגדל כל הזמן.

משה גפני: מדובר בגופים שעוסקים בהצלת חיים, רק שהם גופים חרדים.

משה גפני: מכיוון שאני מכיר את הפוליטיקה בעניין שאם זה עובר להחלטה של שר, בוודאי של ועדה שאומרים אל תתנו לזה, כן תתנו לזה, ההוא מתחרה איתי, הגוף הזה יהיה נגד הגוף הזה, ההוא נגד הגוף האחר - - נדמה לי שאת גם יודעת את זה.

משה גפני: אם את לא קובעת קריטריונים מה הוא גוף ביטחוני ואת משאירה את זה לשר, השר יהיה בלחצים שלא תמיד הוא יעמוד בהם.

משה גפני: לא בגלל הסיבות הענייניות, בגלל תסמונת הראש הקטן שמתנהלת כאן.

משה גפני: אני מאוד מבקש שזק"א לא ייכנס לחוק ואיחוד והצלה לא ייכנס לחוק.

משה גפני: יש לי נאומים לעוד שנתיים נגדכם.

משה גפני: זה מראה שאתם נגד החרדים בדבר שאתם מאמינים שצריך לעשות.

משה גפני: הם מצילים חיים בחירום, הם מצילים חיים בפיקוד העורף, הם מצילים חיים בימים רגילים, הם עושים דברים שכולנו יודעים אותם ואני יודע יותר מאחרים.

משה גפני: הם עושים פעולות, שזה בדיוק מה שצריך, רק שזה לא ממוסד.

משה גפני: עכשיו צריך למסד את זה בקריטריון, אם אתם באמת מתכוונים למה שאתם אומרים כל הזמן.

משה גפני: מכיוון שאני חושד בכם שאתם לא מתכוונים לזה, אז אל תעבירו את זה.

אלעזר שטרן: אני רוצה להגיד לחבר הכנסת גפני שהוא רק חושד שרוצים נגד החרדים, זה לא בטוח שרוצים נגד החרדים.

משה גפני: אני בטוח.

משה גפני: דיברתי בנימוס.

אלעזר שטרן: אין לי ספק בקשר לפעילות ולחשיבות של זק"א ושל הצלה, אני רק מתפלא שהיועצת המשפטית של הממשלה לא אמרה שאי אפשר לעשות את זק"א בתוך זה.

אלעזר שטרן: אי אפשר ללכת על שמות של גופים.

אריאל אטיאס: לא רוצים שמות, רוצים קריטריון.

עפר שלח: בגלל זה הלכנו על המשטרה הירוקה.

משה גפני: אלעזר, אנחנו לא ביקשנו שמות.

אלעזר שטרן: לגוף שהוא לא סטטוטורי צריך להיות קריטריון.

אריאל אטיאס: תגדיר קריטריון.

משה גפני: אתה יודע שיהיו לחצים על שרים.

רוברט אילטוב: אז תביאו קריטריון.

אלעזר שטרן: נכון, זה מה שביקשתי פה.

אריאל אטיאס: יביאו קריטריון ויגמרו את זה.

<אחז בן ארי: אני מבקש להפנות להגדרה של ארגון עזר בחוק ההתגוננות האזרחית.

<אחז בן ארי: זה גוף שעיקר עיסוקו הצלת חיי אדם.

<אחז בן ארי: עזרתו נדרשת באופן מידי לשם הצלת חיי אדם בעת התקפה.

<אחז בן ארי: שר הביטחון הכריז עליו ברשומות בהסכמת השר שנקבע כאחראי על אותו גוף, ככל שנקבע, או השר הממונה על תחום פעילותו של אותו גוף שהוא ארגון עזר, בהתאם לאמות מידה לעניין יכולותיו הארגוניות והמבצעיות ששר הביטחון הורה עליהן.

<אחז בן ארי: אני מציע שתנאי הסף יהיה שמדובר בארגון עזר.

אריאל אטיאס: אנחנו עוד לא קבענו קריטריון, אדוני.

אריאל אטיאס: זה רק בדיון אם יהיה קריטריון או שהשר לבט"פ יחליט.

<אחז בן ארי: אני מציע.

<אחז בן ארי: יש קריטריונים, יש מסגרת חוקית שקובעת, ויש אמות מידה שקובעות מה זה ארגון עזר.

<אחז בן ארי: זה ארגון רלוונטי, זה ארגון של הצלת חיים, זה ארגון שמגיב מהמגיבים הראשונים.

<אחז בן ארי: אני מציע שזה יהיה ארגון שהשר הממונה על המינהלת קבע, בצו, באישור הוועדה.

<אחז בן ארי: ארגון עזר כמשמעותו בחוק ההתגוננות האזרחית שהשר הממונה על המינהלת קבע, בצו, באישור הוועדה.

<חנוך בנימין: יש לכם כבר את השם של חוק ההתגוננות במה שצריך - -

<רותם פלג: תבינו דבר אחד פשוט.

<רותם פלג: הגופים שלנו בתהליך שנעשה פה הופכים להיות הכי פחות אטרקטיביים, כי אלה גופים שיש בהם משמעת, יש בהם, לצורך העניין, ענישה, הם לובשים מדים, יש היררכיה פיקודית.

<רותם פלג: להשוות בין זה ובין לעבוד באיזה שהוא משרד ממשלתי כזה או אחר זה לא הוגן.

<רותם פלג: התחרות שאתם מייצרים פה היא תחרות לא הוגנת.

<רותם פלג: זה פשוט לא יקרה.

<רותם פלג: אנחנו צריכים להיערך בתהליכי הכשרה ארוכים, בהתאמה של מתקנים.

<רותם פלג: מה שנעשה פה בפריצה הזאת הופך את זה לכך שהגופים שלנו לא יקרו במנגנון הזה.

<רותם פלג: זה ייפתח לכל דבר אחר.

איילת שקד: מה שמפריע לך זה משרד הביטחון, המשרד לביטחון פנים וגופי ההצלה.

איילת שקד: אלה שלושת הסעיפים שמפריעים לך.

<רותם פלג: באופן עקרוני מפריעים לי גם האחרים, אבל אני עוד איכשהו יודע להתמודד איתם.

<רותם פלג: אני אומר שתקבעו שאלה הגופים.

<רותם פלג: תייצרו את האופציה להרחיב את זה בצו של השר הממונה, בהסכמת או בהתייעצות השר לבט"פ.

<רותם פלג: תעשו את זה באופן הזה כדי שנוכל לשלוט בזה, כי אחרת אתם הופכים אותנו להכי פחות אטרקטיביים.

<רותם פלג: להיות שוטר שחשוף לדין משמעתי, לענישה כזאת או אחרת, למשמעת מכאן עד אירופה אל מול מצב שהוא יכול לשבת במשרד הביטחון, זה להפוך את זה ללא אטרקטיבי.

<חנוך בנימין: אני רוצה להזכיר שיש הצעה לגבי הדין המשמעתי.

<רותם פלג: זה לא אותו דבר.

<יואל הדר: אצלכם לא יושבים במחבוש.

<יואל הדר: זה לא אותו דבר.

<חנוך בנימין: גם אצלנו יש דין משמעתי, גם בשב"ס יש דין משמעתי וגם בכב"א יש דין משמעתי.

<רותם פלג: זה לא דומה.

<יואל הדר: לא דומה.

<יואל הדר: אלו גם לא אותן סמכויות.

<רותם פלג: אתה יכול לשים במחבוש?

<קריאה: לא כל דבר זה מחבוש.

איילת שקד: השאלה מה עם משרד הביטחון.

<רותם פלג: תקבעי שכל הגופים שנכנסים זה בהסכמת או בהתייעצות עם השר לבט"פ.

<רותם פלג: דרך זה נוכל איכשהו לנהל את זה.

רוברט אילטוב: אני מסכים פה עם האמירה של המשרד לביטחון פנים.

רוברט אילטוב: האטרקטיביות והתחרות לא תהיה.

רוברט אילטוב: זה ברור.

רוברט אילטוב: זה מאוד דומה למשמעת צבאית.

רוברט אילטוב: יש פה מערכת שלא כל אחד ירצה להתנדב בה, לכן ההתייחסות למערכת הזאת צריכה להיות אחרת.

רוברט אילטוב: זה לא עניין של תחרות.

רוברט אילטוב: אלה לא שני סופרמרקטים שאחד יכול להוריד מחיר ואחד לא.

רוברט אילטוב: פה יש כללים נוקשים ומאוד ברורים.

רוברט אילטוב: לא יכולים להוריד מהכללים האלה פה.

רוברט אילטוב: צריך להתייחס לסוגיה הזאת ברצינות.

רוברט אילטוב: אנחנו רוצים שהצעירים האלה יגיעו למשטרה וישרתו תחת המשרד לביטחון פנים.

איילת שקד: אני רוצה לסכם ולעבור סעיף סעיף.

איילת שקד: לא תהיה הצבעה עכשיו.

איילת שקד: את ההצבעה נעשה ביום שני, כי צריך לעשות תיקון נוסחים.

איילת שקד: אני רוצה שבוועדה נהיה מיושרים על הרעיון.

איילת שקד: כולם מסכימים שיחידת הסמך של משרד ראש הממשלה, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, מערך הכבאות והצלה צריכים להיות חלק מזה.

<קריאה: וגם גופי החקירה.

אריאל אטיאס: אמרתי לך לקרוא להם שוטרים.

אריאל אטיאס: תצא מזה, לא יהיה לך גופי חקירה.

אריאל אטיאס: תקרא להם שוטרים.

איילת שקד: אני רוצה להגיש רביזיה ולהוציא - -

אריאל אטיאס: שנה להם את השם.

אריאל אטיאס: תקרא להם שוטרים.

איילת שקד: השאלה מה עם המשרד לביטחון פנים ומשרד הביטחון, שזאת הייתה בקשה של אחז.

איילת שקד: השאלה אם להשאיר או להוציא אותם.

משה גפני: מה הם שני הצדדים?

איילת שקד: להשאיר אותם כי אנחנו רוצים שיותר אנשים יעסקו - -

משה גפני: את זה הבנתי.

משה גפני: מה הצד השני?

איילת שקד: שהוא אומר - יש בזה עניין של צדק - שזה לא שוויוני כי המסלול שלהם הוא יותר קשוח, הוא עם מדים, הוא יותר צבאי.

משה גפני: אתם רוצים שיתגייסו גם לזה.

עפר שלח: אולי נקבע שם הגבלה מספרית.

משה גפני: מה זה משנה?

משה גפני: או שכן או שלא.

איילת שקד: נכון, מה זה משנה.

איילת שקד: האמת שיש גם חיילים במשרד הביטחון שהם בשירות צבאי.

איילת שקד: נשאיר?

אריאל אטיאס: בטח נשאיר.

עפר שלח: אני בעד להשאיר.

עפר שלח: אני רוצה לשמוע את חברי הכנסת על המחשבה לגבי הגבלה מספרית.

עפר שלח: עשינו את זה במקומות אחרים.

איילת שקד: את המשרד לביטחון פנים ואת משרד הביטחון.

עפר שלח: משרד הביטחון מקבל בסופו של דבר חיילים.

עפר שלח: אני קיבלתי באופן אישי, אחרי שהצביעו נגד זה, את הטענה שקשה מאוד להבחין בין השירות האזרחי ביטחוני מתוך מחשבה שאנחנו רוצים להרחיב.

עפר שלח: מכיוון שיש ממש בטענות שאמר משרד הבט"פ, בואו נגיד נגדיר את זה מספרית.

<קריאה: משרד הביטחון ומשרד הבט"פ יריבו עכשיו כמה אנשים יהיו במשרד הביטחון?

<קריאה: זה עניין לממשלה, למה צריך להיכנס לזה?

<קריאה: הוא יפנה אליו, והוא יפנה אליו.

אריאל אטיאס: אני חושב, עופר, שאין לנו כלים היום להחליט על מספרים.

אריאל אטיאס: זה ממש בוסר כל העסק הזה.

אריאל אטיאס: הם תמיד יוכלו להחליט שהם מחליטים ביניהם על המספרים.

אריאל אטיאס: אין לך שום כלי להחליט על מספר.

אריאל אטיאס: זאת הסיבה ששאלתי על העניין של החינוך שקבעו את המספר מתוך מחשבה שכולם הם נוכלים וגנבים.

אריאל אטיאס: סגרו את זה על 200.

אריאל אטיאס: זה לא נותן את האפשרות בכלל.

<קריאה: את המריבות האלו נעשה בממשלה.

<קריאה: למה פה?

אלעזר שטרן: יש לי שאלה, תגידו לי אם אני טועה.

אלעזר שטרן: יכול להיות שיש אנשים שרוצים לבוא יותר למשטרה מאשר למשרד הביטחון, כיוון שהם יודעים ששם הם יוכלו לעבוד אחר כך.

<רותם פלג: היום המסלול הזה במשטרה לא קיים.

<רותם פלג: אין מסלול של התנדבות במשטרה.

<רותם פלג: הוא קיים במשרד הביטחון, הוא קיים במשרד לביטחון פנים, הוא לא קיים במשטרה.

אלעזר שטרן: אתה מדבר על מסלולים שלא קיימים.

אלעזר שטרן: אתה צופה פני עתיד על היתרונות של מקומות אחרים.

<רותם פלג: הסיבות לתעדף את המסלול הזה ואת הגופים האלה הן הסיבות שאמרתי קודם.

<רותם פלג: אתה צריך לייצר פה אטרקטיביות.

<רותם פלג: המסלול הוא לא מסלול פשוט.

<רותם פלג: הוא לא לבוא למשרד ולעבוד מ-08:00 עד 16:00.

<רותם פלג: הוא לא שם.

<רותם פלג: ברובו המכריע הוא לא שם.

אלעזר שטרן: זה מקובל עלינו הדבר הזה.

<רותם פלג: אלה גופים שיש בהם סכנת חיים.

אריאל אטיאס: לפי זה גם ביחידות סמך של ראש הממשלה הוא יכול להעסיק אותו בדברים - -

<רותם פלג: אמרתי את זה בתחילת הדברים.

אריאל אטיאס: אז אתה נמצא באותו מקום.

אריאל אטיאס: כמו שאתה לא מגביל שם את המספר - -

<רותם פלג: האמירה שלי גם הייתה לגבי יחידות הסמך של משרד ראש הממשלה.

<רותם פלג: אני צריך להיות מתועדף על פני כל האחרים.

<רותם פלג: הם יכולים להיות במסלול של שירות לאומי רגיל, מה שקיים היום אצלם.

<רותם פלג: גם במשרד הביטחון הוא קיים, גם במשרד רה"מ הוא קיים על יחידותיו השונות וגם אצלנו הוא קיים.

<רותם פלג: אני עשיתי מסלול מיוחד - -

אריאל אטיאס: אני מציע שעל המסלול שלך יקבלו יותר כסף.

<רותם פלג: מקבלים יותר כסף.

אריאל אטיאס: יותר ממשרד הביטחון וממשרד ראש הממשלה.

<רותם פלג: זה זה.

אריאל אטיאס: תעשה לו עוד מדרגה.

איילת שקד: אריאל, זה אותו דבר.

אריאל אטיאס: תעשה לו עוד מדרגה כך שתוכל להיות מועדף.

אריאל אטיאס: מה הבעיה בזה?

<רותם פלג: אני אומר ששירות לאומי אזרחי קיים ועובד.

אריאל אטיאס: הכל אזרחי ביטחוני.

אריאל אטיאס: מי שהולך למשטרה מקבל עוד כמה מאות שקלים.

אריאל אטיאס: מה רע בזה?

<רותם פלג: תעשה אותו אזרחי.

איילת שקד: אנחנו מסיימים את הישיבה באחת הדילמות הקשות שהיו בוועדה: האם המשרד לביטחון פנים ומשרד הביטחון צריכים להיות במסלול אזרחי-ביטחוני או במסלול אזרחי.

איילת שקד: בדילמה הזאת חברי הוועדה ידברו ביניהם מחוץ לשעות הדיון ויגיעו לאיזו שהיא הסכמה.

איילת שקד: בעניין גופי ההצלה אני מסמיכה את חבר הכנסת אטיאס להציג לוועדה קריטריונים.

איילת שקד: נביא את זה לדיון ולהצבעה ביום שני.