הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת החוק בעניין השוויון בנטל ולהסדרת מעמדם של תלמידי הישיבות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 25, 2013-11-28 10:00

איילת שקד: בוקר טוב.

איילת שקד: אנחנו מתכנסים לישיבה אחת לפני אחרונה.

איילת שקד: השר לביטחון פנים ביקש לבוא לדבר בפני הישיבה ולכן נקבעה לשבוע הבא עוד ישיבה.

איילת שקד: ביקשנו ממנהלת השירות האזרחי - - -

<שר שלום ג'רבי: יש לנו עיכוב, איילת.

<שר שלום ג'רבי: זה שבא עם המצגת מתעכב.

איילת שקד: אוקיי, אז אני רק אסביר בינתיים איזה שהוא רציונל.

איילת שקד: בחוק כפי שהוא היום השירות האזרחי נפסק ב-2020, הרעיון הוא שזה בעצם לא שוויוני, מכיוון שרק לחרדים יש אפשרות לשרת שירות אזרחי אז ביקשו להפסיק אותו.

איילת שקד: יש כאן איזה שהוא קונצנזוס בקרב חברי הוועדה שהשירות האזרחי כן צריך להמשיך וזו דרך טובה בעצם לשלב את החרדים בשוק העבודה ואנחנו הצענו, מירי ואני, רעיון, אני רוצה לדבר על זה משרד הביטחון, שהשירות האזרחי, אחרי או 2020 או אחרי עשר שנים, או 2023, ימשיך רק כשירות אזרחי ביטחוני, אפילו תחת משרד הביטחון או תחת המשרד לביטחון פנים.

איילת שקד: זאת אופציה שאנחנו ננסה לדבר עליה, גם עם שר הביטחון וגם עם שר הפנים, כי בכל זאת שירות אזרחי ביטחוני זה כמו ימ"לים (יחידות מחוץ לצבא), אין הבדל גדול.

איילת שקד: זהו, זה הרעיון.

איילת שקד: יאיר נמצא?

<יאיר דורנפלד: כן.

איילת שקד: אתה רוצה להציג?

<יאיר דורנפלד: אנחנו התבקשנו לפני שתי ישיבות להציג לכם את השירות האזרחי ביטחוני, זה המסלול החדש שגובש והוצע במסגרת הצעת החוק.

<יאיר דורנפלד: אנחנו רואים את השירות בגופי המשרד לביטחון פנים, שב"ס, כב"א ומשטרת ישראל כמרכיב חשוב בהשגת יעדי המהלך הלאומי שאנחנו דנים בו עכשיו.

<יאיר דורנפלד: אנחנו כמובן גם רואים את המהלך הלאומי הזה כהזדמנות מאוד גדולה עבור גופי המשרד.

<יאיר דורנפלד: אנחנו חושבים שיש לשירות בגופי המשרד שלושה יתרונות מרכזיים.

<יאיר דורנפלד: האחד זה שירות בתוך הקהילה ולמענה, תחנות כב"א, תחנות משטרת ישראל, פזורים בתוך הקהילה ומשרתים את הקהילה.

<יאיר דורנפלד: אנחנו חושבים שזה יקדם את ההזדהות עם מערכת אכיפת החוק וזה דבר חשוב בעינינו.

<יאיר דורנפלד: אנחנו חושבים שהשירות בגופים שלנו גם יביא לרכישת כישורי חיים ויהווה אופציה לתעסוקה עתידית.

<יאיר דורנפלד: כבר היום אנחנו בין המובילים בשירות האזרחי לאומי.

<יאיר דורנפלד: שמתי לכם פה שקף, זו התמונה בערך נכון לעכשיו, אתם יכולים לראות את ההיקפים, וגם להדגיש את ההיקפים הקטנים מאוד של חרדים שמשרתים אצלנו.

<יאיר דורנפלד: כלומר אנחנו מדברים בעיקר על בני מיעוטים, ופחות על חרדים.

<יאיר דורנפלד: ההיקפים של החרדים, כפי שאנחנו כותבים פה, הם היקפים זניחים.

<יאיר דורנפלד: זה נובע גם מחוסר מודעות וגם מכך שהגופים לא ערוכים לשירות מאוד מאסיבי של חרדים.

<יאיר דורנפלד: בדברייך דיברת על הימ"לים והעתיד.

<יאיר דורנפלד: אנחנו עוד נדבר על זה, השר ידבר על זה ביום שלישי, אבל זו התמונה של שירות החובה המיוחד, אותם חיילים שמתגייסים לצה"ל ומוצבים בגופים שלנו, גופים משמעותיים מאוד - - -

איילת שקד: אלה ההיקפים של הימ"לים, מה שאתה מראה עכשיו?

<יאיר דורנפלד: אלה הימ"לים במשטרת ישראל בלבד.

<יאיר דורנפלד: יש גם בשב"ס.

<יאיר דורנפלד: אני מזכיר ששח"מ, הימ"לים האלה הם במקצועות מוגדרים מראש, בהקשרים ביטחוניים בלבד, ואתם יכולים לראות ההיקף.

<יאיר דורנפלד: אני אומר באמירה, שנכיר את זה כולנו, השר בטח ייכנס לזה ביום שלישי הקרוב, צה"ל הולך ומוריד את ההיקפים של החיילים שמוצבים בימ"לים והדברים האלה כמובן מורידים מהיכולת שלנו לממש את המשימות שלנו.

<יאיר דורנפלד: אז אני שם פה את הנתונים, אבל בכל מקרה אתם רואים שכבר היום השירות הוא שירות בליבת העשייה במשטרת ישראל וגם בשב"ס.

<יאיר דורנפלד: בכב"א אין ימ"לים, אין שח"מ בכב"א, לפי חוק שירות הביטחון נכון להיום.

<יאיר דורנפלד: הנחות העבודה שלנו לשירות האזרחי הביטחוני, האמירה הראשונה והיא אמירה חשובה מאוד בעינינו, המתגייסים אינם מחליפים משרתי קבע אלא מסייעים להם, לכל דבר ועניין.

<יאיר דורנפלד: זו אמירה חשובה, המשרת בארגון, השוטר, הכבאי, הסוהר, יהיה לעולם בפרונט, הוא מקבל החלטות, הוא בעל הסמכויות, ומי שיגיע יסייע לו.

<יאיר דורנפלד: אנחנו אומרים את זה ואנחנו נמצאים בדיונים עם משרד האוצר, שכל התקנים וכל העלויות יתקבלו ממקור חיצוני.

<יאיר דורנפלד: יש לנו תמחור מדויק, כבר הצגנו את זה לאוצר, אנחנו בדיונים איתם, אני מעריך שנגיע גם להסכמות איתם.

<יאיר דורנפלד: אבל הכול מתקבל ממקור חיצוני, גם לתקציב וגם לתקני המשרד.

<יאיר דורנפלד: הסכמה עקרונית על האמירה הזאת יש, אנחנו צריכים לגבש ואנחנו עושים את זה.

<יאיר דורנפלד: אנחנו חושבים שאנחנו צריכים לייצר אטרקטיביות על מנת לגייס את החרדים אלינו.

<יאיר דורנפלד: גם לייצר שירות משמעותי, לייצר תנאים הולמים וגם נראות הולמת לשירות הזה.

<יאיר דורנפלד: אנחנו חושבים שגם לעתיד אנחנו נצטרך לייצר לפחות כישורי חיים, החרדים יצטרכו להבין שהם רוכשים אצלנו כישורי חיים ואנחנו מתכוונים לייצר גם מסלול לתעסוקה למצטיינים שביניהם.

איילת שקד: שהם יוכלו להיקלט אחר כך במשטרה?

<יאיר דורנפלד: בהחלט כן.

<יאיר דורנפלד: השר ירחיב על זה ביום שלישי, זו הכוונה של השר ושל כל ראשי הארגונים אצלנו.

<יאיר דורנפלד: אנחנו מבינים שהמהלך הוא שינוי תרבותי עמוק - - -

עמר בר-לב: שנייה, שאלה.

עמר בר-לב: צה"ל הציג בצורה ברורה תכניות בפועל מה הוא עושה בשביל להגיע לשירות - - -

<יאיר דורנפלד: אני מיד אראה את זה.

עמר בר-לב: אז השאלה שלי היא האם חוץ מרוצים יש - - -

<יאיר דורנפלד: אני בשלב ההקדמה, אני מיד אכנס לפירוט.

<יאיר דורנפלד: אני לא אמרתי בהתחלה, אבל מה שאני מציג פה זו תמצית של תמצית של עבודת מטה שנמשכת כמעט עשרה חודשים, במשרד ובגופים שלו, ואני אראה גם את התוצרים של העבודה הזו.

<יאיר דורנפלד: במסגרת חוק השירות האזרחי החדש גובש מסלול חדש, שירות אזרחי ביטחוני.

<יאיר דורנפלד: המאפיינים שלו שהמשך שלו הוא 36 שעות בשבוע, במשך שנתיים.

<יאיר דורנפלד: הראייה פה שיש ארבע משמרות במשטרה, או בכבאות, התחולה זה תפקידי ליבה, אני מיד אכנס לתפקידים הספציפיים, תפקידי ליבה, תומכי ליבה ותפקידים מקצועיים והתגמול הוא 75% מהתגמול הניתן למשרתי חובה ביחידות עורפיות.

<יאיר דורנפלד: תיקנו אותי קודם שמענק השחרור הוא 100%, אבל בכל מקרה אנחנו מייצרים פה תגמול משמעותי אל מול שירות משמעותי.

<יאיר דורנפלד: זו הייתה הכוונה.

<יאיר דורנפלד: השירות פה הוא שירות יותר משמעותי בהיקף השעות שלו מאשר השירות האזרחי הרגיל, אולי שר שלום ירחיב בזה אחר כך, וגם התגמול הוא תגמול משמעותי יותר, הכוונה ליצור אל מול מאפייני שירות משמעותי גם תגמול משמעותי.

<יאיר דורנפלד: אנחנו מתכוונים שהמתגייסים החרדים יעברו את כל ההכשרה בארגוני המשרד, כלומר מי שישובץ לתפקיד בסיור יעבור קורס שוטרים של ארבעה חודשים, אני מיד אראה את ההכשרה הזו.

<יאיר דורנפלד: אנחנו מתכוונים שהם ישרתו בשלושה סוגי תפקידים: ליבה, תפקידי הליבה, סיור למינהו, זקיפי ביטחון בשב"ס ולוחמי אש בכב"א.

<יאיר דורנפלד: דרך אגב, איפה שאני אומר זקיפי ביטחון - - -

דוד רותם: אין לכם אפשרות בכלל.

דוד רותם: בחוק אין אפשרות בכב"א להעסיק - - -

<יאיר דורנפלד: בשח"מ (שירות חובה במשטרה) אי אפשר, בשירות האזרחי ביטחוני אפשר.

<יאיר דורנפלד: בשח"מ אסור לנו להעסיק חיילים, אבל - - -

<איה דביר: ההערה של חבר הכנסת נכונה, יש פה קושי בהצגה הזו.

<מירי פרנקל-שור: מה הקושי?

<איה דביר: ההגדרה של שירות אזרחי, גם המסלול הביטחוני, נשענת קודם כל אך ורק על סיוע לעובדים ולא מילוי תפקידים של עובדים, וההצגה פה מייצרת מצג שהוא לא אפשרי לפי נוסח הצעת החוק הממשלתית הנוכחית.

<יאיר דורנפלד: מה שרציתי לומר לפני שהיועץ המשפטי שלנו יתייחס, שבכל מקום שבו אני כותב שוטרי סיור, אנא הוסיפו לפני כן את המילה עוזר לשוטר סיור, איפה שאני אומר כבאי, זה עוזר לכבאי, אם זה סוהר, זה עוזר לסוהר.

<יאיר דורנפלד: בכל התפקידים שאני אציג צריך להוסיף את המילה עוזר לפני כן, אנחנו מתכוונים שהם יסייעו למשרתים ולא יחליפו אותם.

מרדכי יוגב: ההערה שנאמרה פה לגבי העניין המשפטי בהחלט טעונה יכול להיות שינוי, על דעת חברי הוועדה כמובן, משום שכיבוי אש, אם הוא דבר נצרך, או משטרה, כמו שב"ס, אז יכול להיות שצריך לעשות איזה שהוא שינוי, אני לא חושב שזה עניין מהותי עקרוני אידיאולוגי.

<איה דביר: יש פה כמה שאלות סבוכות, גם מבחינה משפטית, גם מבחינת מדיניות, שלא לובנו לפני המצגת הזאת, והתוצרים שלה כרגע לא תואמים את החוק וצריך איזה שהוא דיון נוסף.

מרדכי יוגב: אז אם אפשר, ברשותך, איילת, הבהרה, שפה גם חבר הכנסת רותם דיבר עליה, כי נדמה לי שאני לא רואה פה בעיה עקרונית בין הפתרון שיש לשילוב החרדים, מה יותר מעולם ההתנדבות הנדרש ואחרי זה בעולם ה - - -

דוד רותם: למה חרדים?

דוד רותם: אנחנו מדברים בבני מיעוטים בכלל.

מרדכי יוגב: כולם, כולם, גם הנשים הדרוזיות.

מרדכי יוגב: לעניין שירות בכיבוי אש, אל מול שירות בבתי הסוהר, אל מול משטרה, אם אפשר רגע לפרט את העניין העקרוני ולהבין, כי אם לא, אז היועצת המשפטית, אולי כשהיא מנסחת את החוק יכולה להוסיף אותו, אם אין התנגדות או לפחות להעלות אותו להצבעה.

איילת שקד: להעלות את מה?

מרדכי יוגב: מה הבעיה העקרונית בכב"א?

<יואל הדר: אני אסביר מה הכוונה שלהם.

<יואל הדר: אנחנו לא מתכוונים להחליף את שוק העבודה.

<יואל הדר: אם באים ואומרים שאם אנחנו לוקחים אותם בתור כבאים, אז בעצם אנשים שמיועדים להיות כבאים לא יהיו כבאים מפני שאנחנו נעסיק אותם במסגרת השירות.

<יואל הדר: ולכן מה שאנחנו אומרים, אנחנו לא באים להחליף אנשים שלחלק מהם קשה למצוא עבודה, חלק לא ברמות הגבוהות, לחלק קשה למצוא עבודה ולכן המטרה היא לתת סיוע ולא לקחת את המקומות - - -

מרדכי יוגב: אז ברשותך, אני לא יודע אם נמצא פה נציג כיבוי אש.

מרדכי יוגב: נמצא?

מרדכי יוגב: נמצאת.

מרדכי יוגב: ברשותך, אני יכול לומר לך, אמנם הוגדלו התקנים ובשנה וחצי האחרונות נעשתה עבודה, מאז השריפה בכרמל, ולפני כן היית מוצא כבאית שיוצאת לשריפה עם אדם אחד, שלא מסוגל לפתוח סולם, זה התקנים, אז היום זה לא ככה, קצת העלו, אבל עדיין אתה יכול למצוא כבאית שיוצאת עם שניים ואז הם מגיעים לבניין שצריכים לחדור וגם צריך להעמיד סולם ואין, כי יש שם רק שניים.

מרדכי יוגב: יהיה שם שלישי?

מרדכי יוגב: הוא יוכל ל - - -

איילת שקד: אז זה סיוע.

איילת שקד: מוטי, זה אותו דבר, זה סיוע.

מרדכי יוגב: אבל אני רואה פה עניין עקרוני.

<יואל הדר: לא, חבר הכנסת יוגב, הוא יהיה שם, אבל הוא לא יהיה זה שיפרוץ פנימה לתוך האש בהכרח.

<יואל הדר: הוא יהיה עוזר שיכין את הסולם, יעזור בהכנת כל הדברים.

מרדכי יוגב: איזה תפקידים בתוך כב"א?

מרדכי יוגב: אני חושב שזה עניין משני, אני לא באתי להחליף את כיבוי האש, אם לכיבוי האש יהיו 36 תקנים או 100 תקנים, לא יודע כמה, הוא לא בא גם להחליף את המורה בבית הספר, בת השירות או בן השירות הלאומי, הוא תמיד האיש שאו מחליף אותה אם במקרה חלתה, או עושה את הדברים האחרים, הפחות פורמליים, מסייע לבית הספר להרים יחד את המשימות שלו.

מרדכי יוגב: אני לא בא להגיד כרגע להחליף שוטר פר-אקסלנס שעומד בצומת ומרים יד, או שהוא כן פורץ או לא פורץ, או נשאר מאחורה ופותח את הסולם.

<יואל הדר: כדי שנוכל לעשות יותר סיורים במשטרה, הוא יהיה - - -

מרדכי יוגב: אסור לנו לרדת לפרצלציה כזו, אבל שלא תגידו שיש עקרונית בעיה שלא ישרתו בכיבוי אש.

<יואל הדר: זו לא בעיה, אנחנו מנסים להסביר את הרציונל ולא את הבעיה.

<יואל הדר: אנחנו מנסים להסביר את הרציונל למה הוא עוזר, אבל הוא יהיה שם.

<יואל הדר: זו תוספת.

<יואל הדר: אם בסיור צריך שני אנשים ברכב, הוא יהיה השני, הוא לא יהיה הראשון.

עמר בר-לב: אבל אתה עונה על השאלה שהוא לא שאל, הוא שאל שאלה משפטית.

עמר בר-לב: מה זה עוזר כבאי הבנו.

<איה דביר: אני אנסה לחלק את זה לשניים.

<איה דביר: השאלה של סיוע לכוח אדם, זה לא מדויק, כי - - -

איילת שקד: כן, בסדר, עזבו, אנחנו ננסח את זה כמו שצריך, זה סיוע לתפקידי ליבה.

<איה דביר: השאלה של סיוע, זה גם לא משהו שצריך לנסח, זאת אומרת יש תחומי שירות בתחומים ביטחוניים שזכו למסלול ולהסדרה נפרדת בחוק.

<איה דביר: המנגנון הרגיל שדרכו העסק הזה עובד זה דרך מנהלת השירות האזרחי, שהיא רגולטור רוחב של התחום, תפקידה לוודא שאותם תפקידים שבהם מבקשים גופים מפעילים ובהם הגופים שפועלים דרך המשרד לביטחון פנים לאייש תפקידים הם תפקידי סיוע ולא תפקידי הליבה עצמם, ואז בעצם כשהמשרד לביטחון פנים יבוא עם הצעה לשורה של תפקידים שהוא רוצה לאייש בהם עובדים, כמו הדוגמה של מה יעשה אותו אדם בניידת הכבאות, המנהלת תדע לבדוק האם הוא באמת בא ומחליף את הכבאי, מבצע תפקידים שאמור כבאי לבצע, גורע מהאפשרות שבעתיד יועסקו כבאים בתפקידים האלה, או שהוא באמת עושה איזה שהוא דבר מה נלווה כמו לעזור עם הסולם, דברים מהסוג הזה, שהם תקינים וזה לא מצריך תיקון ההסדר החוקי, זה בסדר, כנראה שהמינוחים שבהם ננקט כאן הם כאלה שהם קצת מטעים במובן זה שכפי שהם מנוסחים כרגע, שוטרי סיור, זקיפי ביטחון, לדוגמה, הם כן במובהק על פניו מחליפים עובדים.

<איה דביר: שאלה אחרת ונפרדת היא באמת איזה סוגי תפקידים שהם סמוכים לליבה ניתן לבצע ביחס למתנדב שהוא אינו עובד מדינה, שהוא לא נמצא שם לקריירת התמד, שלא חל עליו דין משמעתי רחב, ואלה שאלות משפטיות סבוכות יותר שאין להם היום מענה בחוק ולכן - - -

מרדכי יוגב: למה אתם צריכים להיכנס לזה?

מרדכי יוגב: תנו את העקרונות - - -

דוד רותם: למה זה בכלל צריך ללכת דרך המנהלת של העניין האזרחי?

דוד רותם: למה זה לא יכול ללכת ישירות עם המשטרה?

איילת שקד: זה יילך, דודו, זה מה שאמרתי, שמ-2020 אנחנו רוצים להעביר את זה למשטרה, שהצבא, מי שהוא מפנה לשירות אזרחי, מפנה למשרד לביטחון פנים.

איילת שקד: נגמר.

דוד רותם: בדיוק.

איילת שקד: בואו נמשיך.

<יואל הדר: אני רק רוצה להבהיר, מבחינתנו זה שהוא יהיה עוזר כבאי, עוזר, שוטר סיור, יהיה לו דין משמעתי מלא, הוא לא יהיה - - -

<איה דביר: זה לא מופיע בהצעת החוק הנוכחית.

<מירי פרנקל-שור: איך תעשה את זה?

<מירי פרנקל-שור: איך אתה מעגן את זה?

<יואל הדר: כדי שנעשה את זה צריך לעשות תיקון לחוק הקיים.

<יואל הדר: אנחנו צריכים לשבת ולעשות תיקונים כדי שבאמת יהיה להם דין משמעתי, לא ייתכן שעוזר שוטר יהיה בלי דין משמעתי, שהוא יוכל לעשות מה שהוא רוצה, ודאי שצריך להיות דין משמעתי.

<איה דביר: כאמור הממשלה סומכת על הצעת החוק הממשלתית.

איילת שקד: איה, מספיק, זה בסדר, היועצת המשפטית של הוועדה תבדוק את זה ואם צריך לעשות תיקון היא תעשה.

איילת שקד: כן, בבקשה.

<יאיר דורנפלד: אופי השירות, התאמה לצרכי האוכלוסייה כמובן, שמירה גם על הצביון הדתי וגם על המגבלות הקיימות, לפי החוק, שעות העבודה, ההכשרה, שירותי הדת, סביבת העבודה, כלכלה, האש"ל, ההתייחסות לגיוס בגילאים מאוחרים והשירות במדים.

<יאיר דורנפלד: אנחנו מתכוונים שהם ישרתו במדים.

<יאיר דורנפלד: שתי הערות מקדמיות, שוב, זו הפעם השלישית שאני כותב את זה במצגת, כל התפקידים עוסקים בסיוע לממלאי התפקיד, זה כבר מופיע פה, אנחנו מתכוונים לזה וזו רוח הדברים, כל התפקידים, כפי שנאמר פה, כפופים לאישורה הנקודתי של מנהלת השירות הלאומי אזרחי, לפי הנהלים הקיימים גם כיום, וכפי שיואל, היועמ"ש שלנו אמר, חלק מהתפקידים דורשים הסדרה משפטית בהיבטים מסוימים שלהם.

<יאיר דורנפלד: משטרת ישראל – אני אעבור על כל הגופים ואפרט מה הם התפקידים.

<יאיר דורנפלד: אלה הם תפקידי הליבה במשטרת ישראל, בצד ימין, גם באג"מ, גם באגף התנועה, גם בתפקידים תומכי הליבה, באג"מ (אגף מבצעים), באת"נ (אגף תנועה), באח"מ (אגף חקירות ומודיעין), במטה.

<יאיר דורנפלד: הפוטנציאל שיש לנו הוא מעל 2,200 מתגייסים.

<יאיר דורנפלד: זה לא מספר שנזרק בעלמא - - -

איילת שקד: מעל 2,200 זה כולל ימ"לים?

<יאיר דורנפלד: לא, זה מעבר למה שנקרא שח"מ היום, מה שאת קוראת ימ"לים, מעבר לכך.

<יאיר דורנפלד: זה לא מספר שנזרק, זה מספר שנותח בדיוק כמה אפשר לקלוט בכל - - -

איילת שקד: אבל זה מספר שאתה באמת צריך?

<יאיר דורנפלד: זה מספר שאנחנו מסוגלים לקלוט ושיתרום לשיפור הביטחון האישי, בהחלט כן.

אלעזר שטרן: מה היחס בין זה לבין הימ"לים?

<יאיר דורנפלד: בימ"לים יש לנו היום תקינה של 1,650, לפי החלטת הממשלה, צה"ל מאייש 1,300 ומתכוון להוריד את זה בעוד 40%.

<יאיר דורנפלד: זו התמונה.

אלעזר שטרן: בסדר, ועכשיו אני שואל, למה הם לא יכולים להחליף ימ"לים?

<יאיר דורנפלד: להחליף ימ"לים?

אלעזר שטרן: כן.

<יאיר דורנפלד: הם יכולים גם להחליף שוטרים, אנחנו לא מתכוונים לזה.

אלעזר שטרן: למה אנחנו לא מתכוונים שהם יחליפו ימ"לים?

אלעזר שטרן: זה בדיוק מה שאני שואל.

<יאיר דורנפלד: מכיוון שאנחנו חושבים שכדי לתת ביטחון אישי ראוי לאזרחים במדינה הזאת, אז צריך את כל הימ"לים לאייש במלואם, וצריך לתת עוד מתגייסים כאלה כדי שישפרו.

אלעזר שטרן: אתה לא מבין מה אני שואל.

איילת שקד: הוא צודק.

איילת שקד: חבר הכנסת שטרן שואל, היום אין לך את ה-2,200 האלה, למה שלא נחליף את הימ"לים בהם?

<יאיר דורנפלד: אז אני רוצה לומר שני דברים.

<יאיר דורנפלד: האחד, אני מזכיר שחייל חובה שמשרת דרך הימ"ל משרת במשרה מלאה, around the clock, 47.5 שעות בשבוע, בכל עונות השנה - - -

אלעזר שטרן: נו, מה הבעיה?

<יאיר דורנפלד: מתגייס חרדי משרת 36 שעות בשבוע, יש עליו הרבה מאוד מגבלות, למשל תעסוקה בסופי שבוע, למשל רק ארבע משמרות בשבוע.

<יאיר דורנפלד: הדברים האלה גוזרים מגבלות מאוד מאוד משמעותיו על השירות שלו.

<יאיר דורנפלד: הם לא שקולים.

אלעזר שטרן: היא הנותנת.

אלעזר שטרן: אי אפשר להסתכל על זה ככה.

אלעזר שטרן: אתה קודם אומר לי שאתה מגדיר כמה שעות ואז אתה אומר 'נתאים את זה לצרכים'.

<יאיר דורנפלד: ההגדרה כמה שעות, חבר הכנסת שטרן, לא נובעת מהרצונות שלנו.

<יאיר דורנפלד: הכוונה הייתה לייצר - - -

אלעזר שטרן: בסדר, אבל היא נובעת ממה?

<יאיר דורנפלד: מאיזה שהוא רצון לייצר דיפרנציאציה ומדרג בין - - -

עמר בר-לב: בסדר, אז אם יהיה 47.5 שעות, נניח, כמו בימ"לים, אז מבחינתכם זה בסדר.

<יאיר דורנפלד: מי שישרת במשרה מלאה בלי מגבלות, הוא שקול בהחלט למי שמשרת בימ"לים.

אלעזר שטרן: עזוב רגע, שנייה, חבר'ה, המצוקות הן לא רק שלכם.

<יאיר דורנפלד: אני לא מדבר כרגע על מצוקות.

אלעזר שטרן: אבל אני מדבר.

אלעזר שטרן: המצוקות הן של כולנו, של כוח אדם.

אלעזר שטרן: אתה יודע?

אלעזר שטרן: המצוקות הן קודם כל של אלה שעושים שלוש שנים, זהו, שם המצוקה.

אלעזר שטרן: עכשיו אנחנו מנסים להקל עליהם, לקצר להם את השירות בשורה התחתונה, זה סוג של הקלה, ואנחנו בדיונים אחרים בוועדה, שאתם לא יושבים בהם, אבל בשביל זה אנחנו אלה שכן יושבים, צריכים את כל האינפורמציה שאתם מציגים בפנינו לראות מה אנחנו יכולים לעזור באותם מה שאני מגדיר סוג של מצוקה, ועכשיו אני חוזר לשאלה.

אלעזר שטרן: נראה לי שאתם לא מתאמצים.

אלעזר שטרן: או אם אתם רוצים, תאתגרו אותנו יותר.

אלעזר שטרן: אנחנו רוצים שאת הימ"לים של המשטרה יחליפו שירות לאומי, חרדי, אזרחי, תקרא לזה איך שאתה רוצה, כמה שיותר.

אלעזר שטרן: אתה שמת לי בונקר כזה, מין מחיצה כזאת ואתה אומר לי 'תשמע, אני לא יכול', מה זה לא יכול?

אלעזר שטרן: גם הצבא יכול להגיד 'אני לא יכול חרדים'.

<יאיר דורנפלד: לא, לא אמרנו את זה.

<יאיר דורנפלד: לא אמרנו ש - - -

איילת שקד: בסדר, הוא אמר שאם זה יהיה משרה מלאה, אז הוא כן יכול, כרגע זה בחוק 36 שעות.

איילת שקד: אנחנו יכולים להחליט, אלעזר, שמשנת 2020 זה לא 36, אלא זה משרה מלאה ואז אפשר להחליף ימ"לים.

<אלכס פרלמן: חברת הכנסת שקד, אני יכול להוסיף שני משפטים, בבקשה?

איילת שקד: כן.

<אלכס פרלמן: שמי אלכס פר למן, ניצב משנה, כרגע מלשכת הסמפכ"ל, גם באופן אישי אנחנו הפעלנו שוטרים חרדים במסגרת שח"מ, באגף התנועה, שהייתה הצלחה מאוד גדולה, אבל אני חייב להמשיך, בהמשך לשאלה שלך, חבר הכנסת שטרן, המגבלות על שירות חרדים הן לא רק בכמות, במספר.

<אלכס פרלמן: בסופו של דבר אנחנו מדברים פה על איזה שהוא מרקם ולכן המספר של 2,200 נעשה באמת במשורה, מקצוע מול מקצוע, לראות כמה אנחנו יכולים לקלוט, גם כדי לא לפגוע במרקם של היחידה.

<אלכס פרלמן: בסופו של דבר המגבלה העיקרית שלהם זה לא מספר השעות דווקא, 48 או 36, אלא זה המגבלה שאני לא יכול להפעיל אותם בסוף שבוע, כשיש לי יחידת סיור של 10 או 20 איש ובתוכה אני יכול לשים מספר חרדים שלא יעבדו בשבת, אבל אני לא יכול לשים שחצי מהיחידה תהיה חרדית ואז מתוך 20 איש 10 לא יעבדו בשבת.

<אלכס פרלמן: יש לי מגבלה של לשים אותם יחד עם נשים, אז גם פה, המספר של 2,200 מנותח מול זה שאני לא פוגע בשוטרות במשטרת ישראל.

<אלכס פרלמן: שוב, אם באותה יחידת סיור, ושוב, אני מביא דוגמה של סיור אבל זה גם יכול להיות ביחידה אחרת, יש לי כך וכך שוטרות, אני לא יכול לשים בניידת שוטרת ושוטר חרדי, גם אם הוא שוטר כזה.

<אלכס פרלמן: לכן יש לנו את המגבלות האלה, דברים שלא קיימים בשח"מ הרגיל.

<אלכס פרלמן: בסוף אין ספק שהדיון הוא משאבי והעמדה שאנחנו, כמשטרת ישראל, הצגנו, שגם ה-1,500 השח"מ הם לא מספיקים בראייה מדינית,ף אבל זה כבר באמת דיון בהיבט המשאבי התקציבי מול ממשלת ישראל ומול כנסת ישראל.

<אלכס פרלמן: אבל מבחינת הצרכים אפשר להחליט גם שמחר משטרת ישראל היא בחצי מהסד"כ שהיא קיימת היום.

<אלכס פרלמן: שוב, זו החלטה לגיטימית, אבל כשאנחנו מנתחים את הצרכים שלנו הם יכולים להחליף חלק.

<אלכס פרלמן: אנחנו מאוד רוצים את השירות שלהם, אנחנו רוצים שהשירות שלהם יהיה מאוד משמעותי, אבל הם לא יכולים באופן מלא להחליף את מי שהיום שח"מ, חיילים בשירות המשטרה.

אלעזר שטרן: אז אני אמשיך, ברשותך.

אלעזר שטרן: אני מבין את זה, ששוטרת לא יכולה, או יותר נכון החרדי לא יכול להיות עם השוטרת בניידת, ושני חרדים באותו סיור.

אלעזר שטרן: מה שאני אומר, אולי טיפה יש פה סוג של מאמץ, שיכול להיות שבסוף זה ידרוש ששתי שוטרות יהיו יחד, אני לא נכנס, אני לא יודע אם זה יכול.

<אלכס פרלמן: יהיו, זה גם קיים.

אלעזר שטרן: משמרות לילה, לשים את השירות הזה כאילו.

<אלכס פרלמן: חבר הכנסת, עשינו את כל זה.

<אלכס פרלמן: אולי פספסתם, אבל אמר יאיר שקודם כל גם מה שיש היום, מה שאתם קוראים הימ"לים, הוא פחות ממה שהיה ויש כוונה להוריד עוד וזה יירד.

אלעזר שטרן: זה שמענו - - -

<אלכס פרלמן: וזה יירד, אני עוד פעם אומר, בסוף הדיון הוא על המשאבים.

<אלכס פרלמן: יכולה להחליט ממשלת ישראל שסדר הכוחות של משטרת ישראל יורד בצורה כזו או אחרת בגלל שתקציב המדינה מוגבל, זה בסדר, אבל הם לא יכולים לתת לנו מענה מלא במקום אותם חיילים.

<אלכס פרלמן: בגלל המגבלות שאמרתי, זה בעיקר המגבלות שיש על השירות שלהם, ודווקא בעדיפות שנייה זה מספר השעות שלהם.

<אלכס פרלמן: זאת אומרת זה לא אם אנחנו אומרים 48 שעות, פתרנו את כל הבעיות, דווקא הבעיות האחרות הן יותר מורכבות.

<אלכס פרלמן: אבל שוב אני אומר, אנחנו מאוד רוצים אותם, אנחנו חושבים שזה חשוב, גם מבחינתנו, לא רק מבחינת החרדים, אני חושב שזה גם חשוב למשטרה, גם חשוב לשילוב שלהם בקהילה ובכל מיני תפקידים, זה מאוד חשוב.

אלעזר שטרן: אתה יכול לתת לי רק דוגמאות למגבלות שלהם חוץ מגבר ואישה יחד בניידת?

<אלכס פרלמן: בעיקר גבר ואישה ועבודה בשבת.

אלעזר שטרן: אלה הבעיות?

<אלכס פרלמן: אלה שני הדברים העיקריים.

אלעזר שטרן: השוטרות יכולות להיות שוטרות צנועות בישראל.

<אלכס פרלמן: השוטרות הן מאוד צנועות, אבל גם על פי הכללים אני לא יכול לשים באותה ניידת שני אנשים שאחד מהם הוא חרדי והשני הוא שוטרת.

עמר בר-לב: זה רק עניין של מאמץ.

עמר בר-לב: במאמץ קטן יחסית אתם משיגים את מה שאתם מציעים, במאמץ אולי הרבה יותר גדול אפשר להכפיל את מספר החרדים ואז זה גם יסגור את הפער של שבתות ו - - -

<אלכס פרלמן: אני מוכן להציג את הדברים ממש בצורה פרטנית, אני מניח שבפורום הזה זה קצת יותר קשה לעשות, אבל אני מוכן באמת לשבת עם כל אחד מכם ולהציג את הדברים בצורה מאוד פרטנית ומאוד - - -

עמר בר-לב: אבל זה די ברור לנו.

עמר בר-לב: זו שאלה של מאמץ.

עמר בר-לב: ברור לנו גם שזה פחות נוח.

<אלכס פרלמן: זה לא פחות נוח, החל מ - - -

עמר בר-לב: אבל מכיוון שאתה אומר ואתה יודע שמספר הימ"לים הולך ויורד עם הזמן וימשיך לרדת עם הזמן, לכן גם לכם כדאי להסתכל שנתיים ושלוש שנים קדימה ולהבין שזה הולך לרדת.

עמר בר-לב: אני לא יודע אם זה יירד לאפס או זה יתקרב לזה, לכן שווה לכם לעשות מאמץ גדול בשביל לנצל את השינוי הזה שבאמת יותר חרדים יהיו אצלכם.

<אלכס פרלמן: אין ספק, אבל אני עוד פעם אומר, ההבנה שלנו כיום, ואני חושב שאנחנו באמת, אין הנחתום מעיד על עיסתו, אבל אני חושב שאנחנו באמת עשינו מאמץ גדול, המספר שקיים היום, להבנתנו, אם זה יהיה 3,000 זה לא ישפר כי באמת ה-2,200 זה כבר מה שאנחנו יכולים לנצל היום.

<אלכס פרלמן: שמע, יכול להיות שעוד שנתיים יתחיל ניסיון, אנחנו כבר רוצים להתחיל עם זה, יכול להיות שנדבר אחרת.

<אלכס פרלמן: נכון לעכשיו זאת התמונה שאנחנו רואים.

עמר בר-לב: אני חושב שהניסיון שלנו עם צה"ל מראה שלפני שנתיים ולפני ארבע שנים הייתה נכונות הרבה יותר מצומצמת לשירות חרדים והנה היום זה השתנה.

עמר בר-לב: אותו דבר אצלכם, זה ברור שזה עניין של מאמץ, אבל זה מאמץ שנדרש מכולנו, גם ממשטרת ישראל.

אלעזר שטרן: אתם מחתימים לקבע בוגרים חרדים?

<אלכס פרלמן: כן.

<אלכס פרלמן: שוב, הדוגמה הקטנה שנתתי, נכון שאלה מספרים קטנים, אבל מתוך ה-30 - - -

איילת שקד: איך משרתים אלה שאתה מחתים לקבע עם נשים?

<אלכס פרלמן: על פי תנאי שוטר.

<אלכס פרלמן: כלומר נכון לעכשיו, עוד פעם, מתוך אותם 30 שאמרתי, יש שניים שגויסו לקבע, הם במקרים גויסו ליחידה שהיא לרוב לא עובדת בשבת, אבל עדיין, הם לוקחים בחשבון שיכול להיות שיום אחד - - -

עמר בר-לב: פיקוח נפש זה פיקוח נפש.

<אלכס פרלמן: על פי הכללים הפורמליים, על פי כללי שוטר, לשוטרי קבע ברמה הפורמלית אנחנו לא עושים הנחות, אנחנו כמובן מנסים להתחשב.

<אלכס פרלמן: אז כמו שאמרתי, אותם שני שוטרים שגויסו לקבע, הם גויסו ביחידה שהיא ככלל לא עובדת שבת.

<אלכס פרלמן: אבל חלקם, שוב, המצומצם, גם לפחות מביע מוכנות, אבל עוד פעם, עוד לא עמדנו מול זה באופן אמיתי.

<אלכס פרלמן: אנחנו לא משנים את הכללים של הגיוס למשטרה עבור מתגייסים לקבע.

איילת שקד: תודה.

<יאיר דורנפלד: בשבילך, חבר הכנסת בר-לב, אני רוצה להראות לך את התכנית המפורטת, שני חלקים שאלה.

<יאיר דורנפלד: אחת זה תכנית ההכשרות.

<יאיר דורנפלד: מה שאני מראה לך פה זה כל מקצוע ומקצוע שאנחנו פירטנו קודם, מה הוא המגזר, מה היא ההכשרה הבסיסית המשטרתית, מה היא ההכשרה המקצועית ומי אחראי על ההכשרה.

<יאיר דורנפלד: כלומר הגענו פה לרמת פירוט מאוד מאוד גבוהה, כך יש לכל תפקיד ותפקיד ממה שראית פה - - - דרך אגב, הדברים האלה גם מתומחרים, כמה זה עולה, וגם את זה הצגנו לאוצר.

<יאיר דורנפלד: זו רמת הירידה לפרטים של התכנית בכל המגזרים.

אלעזר שטרן: אבל מה שאני הבנתי קודם ותגידו לי אם זה נכון, שאתם הייתם שמחים מאוד, זה היה פותח יותר תפקידים אם המגבלה לא הייתה ל-36 שעות.

<יאיר דורנפלד: ההיגיון שעמד מאחורי העניין היה לשמר את הערך שלפיו השירות הצבאי בצה"ל עומד במקום הראשון, והשירות האזרחי ביטחוני הוא השני במדרג העדיפויות ולכן היה רצון לייצר גם תעסוקה בהיקף קטן יותר וגם תגמול בהיקף מתאים לתעסוקה הזו.

<יאיר דורנפלד: מבחינתנו אנחנו, אני אומר לשאלתך, אם המשרה הייתה משרה מלאה והתגמול היה תגמול מלא, מבחינתנו כמשרד לביטחון פנים זה היה עדיף, זה גם היה מאפשר לממש את מה שקודם דיברתם עליו.

<יאיר דורנפלד: את התחלופה היותר משמעותית של שח"מים במתגייסים חרדים.

<יאיר דורנפלד: רק אני מסביר את ההיגיון שעמד מאחורי הקביעה של 36 ו-75% אל מול משרה מלאה, כמו שאתה אומר, שגם ידרוש תגמול בהתאם.

אלעזר שטרן: לא, אני חושב שעשית בדיוק הפוך.

אלעזר שטרן: לפחות ממה שאני מבין את ההיגיון, כשנתת להם רק 75% מהזמן ואותו תשלום פר זמן, אז מה שאמרת להם, תבואו לשלושת רבעי זמן ויהיה להם וי על שירות לאומי אזרחי.

אלעזר שטרן: ביחס לשירות הצבאי, שחוץ מהנטל שהוא יותר גדול, לא נתת לו עדיפות.

אלעזר שטרן: אם היית אומר לי שב-100% מהזמן אתה נותן להם תגמול של 75% הייתי אומר לך שאני מבין אותך, אבל כשאתה אומר לי שעל 75% מהזמן אתה נותן להם 75% תגמול, איזה העדפה נתת לצבא?

<יאיר דורנפלד: אני חושב שלבד מהיקף השעות והתגמול יש עוד משמעויות - - -

אלעזר שטרן: מאה אחוז, רק תגיד את זה על הטבלאות.

<יאיר דורנפלד: - - - לכך שאתה משרת ארבע משמרות בשבוע, לעומת כל הזמן.

<יאיר דורנפלד: אתה פנוי לדברים אחרים של החיים שלך, כל מיני אנשים שהיו מבוגרים יותר, אולי עם משפחות, ולכן זה יהיה שירות שאולי יהיה להם מעט יותר נוח.

אלעזר שטרן: יכול להיות שחלק יכול להיות ככה, אבל אם בסוף זה פוגע בכמות של אלה שבכלל יכולים לעשות, או, אני חוזר עוד פעם, לכמות אחרים שאנחנו רוצים לפנות ממקומות אחרים, אז ה-36 שעות יש בו נקודות לכאן או לכאן.

אלעזר שטרן: אתה מעלה את חלקן, אני מבין את זה, בסדר.

<יאיר דורנפלד: חבר הכנסת שטרן מדבר אלינו כאל נציגי הממשלה.

אלעזר שטרן: לא, על הכול אתם יכולים להגיד החלטות, אנחנו פה, גם התפקיד שלנו הוא לבקר את החלטות הממשלה, אבל מעניין אותנו מה הצרכים, בשביל זה אנחנו - - -

<יאיר דורנפלד: חבר הכנסת בר-לב, הדבר השני שאני רוצה להראות לך זו תכנית חשיפה ושיווק.

<יאיר דורנפלד: אנחנו מבינים שאנחנו צריכים לחשוף את המסלול הזה בפני החרדים, אנחנו צריכים להסביר להם למה אנחנו רוצים שהם יגיעו.

<יאיר דורנפלד: יש פה תכנית חשיפה ושיווק מפורטת מאוד שמופיעה פה.

<יאיר דורנפלד: דרך אגב, היא גם מחוץ לארגונים וגם בתוך הארגונים.

<יאיר דורנפלד: אנחנו צריכים לשלב את זה בתוך הארגון שיכיל את המהלך הזה, זו רמת הפירוט שהגענו אליה וזה רק שני חלקים, יש לה עוד הרבה חלקים, לא רציתי להטריח אתכם עד כדי כך.

<יאיר דורנפלד: כך זה במשטרת ישראל.

<יאיר דורנפלד: אותה התמונה בכב"א, גם כן תפקידי ליבה.

<יאיר דורנפלד: שוב, המילה 'עוזרים' לפני כל התפקידים פה, הם עוזרי כבאים בתפקידי הליבה ובתפקידים תומכי ליבה.

<יאיר דורנפלד: כפי שאתם רואים פה הם עוזרים לשאר האנשים.

<יאיר דורנפלד: הפוטנציאל פה הוא כ-420 מתגייסים בכל שדרת המסלולים שיש בכבאות, אלה שמסבירים את מניעת הדליקות, ממוני מניעת דליקות, העוזרים שלהם, אנשי טכנולוגיה, מוקדנים, בכל השדרה, וכנ"ל בשב"ס.

<יאיר דורנפלד: אותו דבר גם בשב"ס, הם עוזרים לאנשים, עוזרים לאנשי הביטחון במעטפת, במערך הרפואה, בתפקידי תומכי הליבה.

<יאיר דורנפלד: אתם יכולים לראות את זה.

<יאיר דורנפלד: פה הפוטנציאל הוא מעל 350 מתגייסים.

<יאיר דורנפלד: בסך הכול, אם תסכמו את הפוטנציאל בכל גופי המשרד, זה מגיע לכ-3,000 מתגייסים חרדים ואנחנו חושבים שזה פוטנציאל משמעותי.

<יאיר דורנפלד: כמה אמירות לסיכום, אמרתי אותן בהתחלה, אני אחזור על חלקן.

<יאיר דורנפלד: זה מהלך אסטרטגי גם לחברה הישראלית וגם למשרד ולגופיו.

<יאיר דורנפלד: אנחנו יכולים לקלוט מתגייסים חרדים ומוכנים לקלוט ורוצים לקלוט, שיסייעו לאותם המשרתים בארגונים, הן כחיילים בשירות חובה, לשאלותיכם, בהחלט הם יכולים להיקלט בתוך השח"מ, במקצועות הרלוונטיים, והן כמשרתים בשירות אזרחי ביטחוני.

<יאיר דורנפלד: התקצוב המלא והסיכום התקציבי עם האוצר, שאנחנו בתוך המהלך הזה, הם תנאי ליישום המהלך, זה ברור מאליו.

<יאיר דורנפלד: עד כאן.

<אבי בלושטיין: אני רוצה להתייחס.

<אבי בלושטיין: הצגת פה את התכנית השיווקית.

<אבי בלושטיין: מבחינת הצד השיווקי, זה דבר מאוד חשוב מאחר שהציבור החרדי - - -

<יאיר דורנפלד: הוא לא מכיר.

<אבי בלושטיין: אתה לא מכיר, אבל זה כך הוצג במצגת.

<אבי בלושטיין: הצגתם מצגת בנושא שיווק כמו לציבור רגיל, והצד השיווקי פה הוא מאוד מאוד חשוב.

<אבי בלושטיין: אם תשאל את הציבור החרדי איך מגיעים אליהם, מגיעים אליהם דרך המנהיגים הרוחניים ולא באמצעות עיתונות חרדית או דברים כאלה.

<אבי בלושטיין: חלק גדול מהציבור הזה גם לא קורא עיתונות כזאת ולכן לדעתי אתם צריכים להפעיל משווקים מתוך הציבור החרדי שיגיעו לאותן קבוצות.

<שר שלום ג'רבי: אנחנו עושים את זה.

<שר שלום ג'רבי: אני אתייחס.

<יאיר דורנפלד: רק מילה.

<יאיר דורנפלד: יש במשטרת ישראל קצין שזה עולמו והוא כבר היום מטפל בקשר המשטרה.

<אבי בלושטיין: אבל זה לא הוצג במצגת.

<יאיר דורנפלד: מכיוון שזה שני עמודים מתוך תכנית של 150 עמודים, הוצגה פה התמצית, אנחנו מתכוונים לעשות את זה בדרכים ובכיוונים שהאוכלוסייה החרדית צריכה אכן לקבל את החשיפה והשיווק.

<שר שלום ג'רבי: בוקר טוב, אני אעשה את הדברים, מה שכבר יודעים והם מוכרים מהר, אבל אני לא בטוח שכולם יודעים את הדברים אז אני ארוץ איתם קדימה.

<שר שלום ג'רבי: עקרונות השירות האזרחי במגזר החרדי, המתנדבים מגיעים לשירות האזרחי אך ורק לאחר הפניית הצבא.

<שר שלום ג'רבי: על פי חוק טל מתנדבי השירות האזרחי במגזר החרדי יכולים להתנדב לשירות בתחומים הבאים ברווחה, מה שחשוב שבחוק טל אין אפשרות בחוק החינוך ובחוק החדש אנחנו מאפשרים עוד 200 בתחום החינוך.

<שר שלום ג'רבי: קהל היעד, נכון להיום זה חרדים מגיל 22 נשואים פלוס ילד, או רווקים מגיל 26, לאחר ארבע שנות דחיית שירות מצה"ל במעמד תורתו אמנותו.

<שר שלום ג'רבי: המתנדבים, בשוני משירות לאומי רגיל, שמתחילים ב-1 בספטמבר ומסיימים ב-31 באוגוסט, מתחילים את שירותם מדי חודש בחודשו.

<שר שלום ג'רבי: רק קצת לשמח כאן את כולנו, החודש הזה נרשמו 180 משרתים לשירות האזרחי.

<שר שלום ג'רבי: זה שיא שלא היה כדוגמתו.

<שר שלום ג'רבי: שתבינו, בממוצע כל חודש 60-70 מגיעים למנהלת השירות האזרחי, החודש הזה הגיעו 180, זה חלק מעבודת שיווק מאוד מאוד רצינית שאנחנו עושים בתוך המגזר החרדי.

אלעזר שטרן: נראה לי שגם אנחנו.

<שר שלום ג'רבי: גם אתם, נכון.

<שר שלום ג'רבי: אני אגיד לכם משהו, דעתי הייתה ברורה, אני חושב שהמגזר החרדי עובר מהפך אדיר, ואני חושב גם, ואמרתי את דעתי גם בממשלה, שכל הנושא הפופוליסטי הזה לדעתי גם עושה קצת נזק והם מסתגרים יותר, אגב, גם במגזר החרדי וגם במגזר הערבי.

<שר שלום ג'רבי: אבל אין ספק שאם היינו צריכים יותר עכשיו לדבר על זה במגזר החרדי, עד לפני הוועדה שקמה, היום הוועדה הזאת שעושה עבודה בסך הכול גם בהידברות מאוד טובה עם המגזר החרדי, גם זה וגם ועדת פרי, אני חושב שגרמה גם לאווירה אחרת ושונה במגזר החרדי.

<שר שלום ג'רבי: בשוני מוועדות אחרות, שאני לא רוצה להזכיר את שמן, שהיו אנטי המגזר החרדי.

איילת שקד: מאיזה גילים הם הגיעו, ה-180?

<שר שלום ג'רבי: כולם נשואים עם ילדים, כולם אברכים אמיתיים, מגיל 22 ומעלה, עד גיל 26-27.

<שר שלום ג'רבי: יש חריגים, גם 29, אבל רובם מ-22, הגיל המרכזי זה 24-25.

<מירי פרנקל-שור: שר שלום, איך אתה עומד להתמודד אם יתקבל החוק ותקופת ההסתגלות תקבע שמי שמלאו לו 22 יקבל פטור ו-18 עד 24 אופק הפטור יהיה בגיל - - -

<שר שלום ג'רבי: אני אתייחס לזה בהמשך.

<שר שלום ג'רבי: אמרתי את זה גם בוועדת פרי ואמרתי את זה גם לראש הממשלה, הציבו לנו יעדים בוועדת פרי, אני אומר לכם כאן, אני בספק גדול אם אני אצליח לעמוד ביעדים, מסיבה אחת פשוטה.

<שר שלום ג'רבי: מצד אחד אין תמריץ לאותו אדם חרדי שבא לשרת, אני מדבר על תמריץ אישי, מצד שני יש כאן שלושה דברים, ברגע שעובר החוק מי שמעל גיל 22 מקבל פטור מיידי, מי שבין 18 עד 22, הוא יכול להישאר בישיבה, לחכות עד גיל 24 וייצא החוצה.

<שר שלום ג'רבי: בינינו כאן, וגם לא בינינו, הרי אלה שעובדים בשחור ימשיכו לעבוד בשחור עד גיל 24 ויקבלו פטור.

<שר שלום ג'רבי: איך אפשר?

<שר שלום ג'רבי: אם אנחנו לא נותנים תמריצים אישיים לאותו מתנדב, לאותו אדם שמשרת, למה שהוא יגיע?

<שר שלום ג'רבי: למרות זאת למה מגיעים?

<שר שלום ג'רבי: למה הגיעו החודש הזה 180?

<שר שלום ג'רבי: אני חושב שזה ההסבר האמיתי שמה שקורה במגזר החרדי זה המהפך שיש ברחוב החרדי.

<שר שלום ג'רבי: אותו חרדי מבין שאם הוא רוצה להיכנס למגזר הציבורי, אם הוא רוצה לעבוד, אם הוא רוצה להשתלב בעבודה הציבורית, השירות שלו בשירות האזרחי הוא תעודת כניסה לחברה הישראלית.

<שר שלום ג'רבי: אני מקווה, אגב, שאנשים, כל מעסיק ומעסיק שמעסיק אנשים, שואל, אני יודע שזה היה פעם, לצערי זה הולך ופוחת, אני מקווה שעכשיו זה יחזור, אבל ישאלו את אותו אדם 'האם שירתת בצבא או בשירות האזרחי?', אגב, כלפי כל המגזרים, גם הבנות במגזר הציוני דתי, גם החרדים וגם במגזר הערבי, ואני גם אמרתי שאם אפשר, ומשרד המשפטים מיד יקפצו, אם הם מקשיבים, ואם הם לא מקשיבים, אני אשמח, אבל אני באתי ואמרתי שבכלל גם בקבלת עבודה צריך להתנות שתהיה העדפה לאותם אנשים שעושים שירות אזרחי או שירות צבאי במקום העבודה.

<שר שלום ג'רבי: כל הטענה הזאת שאמרו שזה לא עובר בג"צ, זה נכון היה כשלא הייתה אפשרות לשרת.

<שר שלום ג'רבי: מכיוון שיש היום אפשרות לשרת אני לא רואה בזה בעיה.

<שר שלום ג'רבי: אבל אני חוזר בי, אסור לי להגיד את זה.

מרדכי יוגב: שאלה, ברשותך, לכן אני סבור שלגבי הסנקציות, זו סנקציה יעילה אם אדם שלא התגייס, מעבר לסנקציות הכלכליות, לא יוכל להתקבל לעבודה בשירות הציבורי, הממשלתי, לא יוכל לקבל תעודת הוראה.

איילת שקד: זו סנקציה מאוד קשה.

מרדכי יוגב: אבל זו סנקציה שהיא עדיפה על פלילית, היא לא אומרת שהוא פושע והיא תתקבל ביתר הבנה, אולי, צריך לבחון, בציבור, ונוכל להגיע לחוק ישים יותר.

<שר שלום ג'רבי: אני מתייחס למירי, מה שאמרת - - -

מרדכי יוגב: מירי, אם את יכולה לבחון את זה, אם הסנקציה הזו היא סנקציה יעילה שיכולה לשמש כסנקציית ביניים נוספת, בין הפלילי שעלול להביא את החוק לפחות ישים, לבין הכלכלי שלא מספק חלק מהאנשים, כמו חברי.

מרדכי יוגב: אם הנקודה הזו יכולה להיבחן.

מרדכי יוגב: אני שומע אותה עכשיו שוב - - -

איילת שקד: בסדר.

<שר שלום ג'רבי: לכן אני אומר לגבי היעדים, היעדים הם מאוד לא פשוטים, אני כמובן אעשה את הכול כדי לעמוד ביעדים.

<שר שלום ג'רבי: מי שמכיר אותי ואת עבודת המנהלת, ברוך ה', אנחנו עובדים קשה כל הזמן, אני מקווה לעמוד ביעדים, אבל אני חושש מאוד מאי עמידה ביעדים כשהנתונים הם כאלה.

<שר שלום ג'רבי: למעוניינים קיימת אפשרות לשרת בגופים בתוך הקהילה, אם כי - - -

<לורה ורטון: מה זה גופים בתוך הקהילה?

<לורה ורטון: אפשר פירוט?

<שר שלום ג'רבי: בוודאי.

<שר שלום ג'רבי: משרתים בתוך הקהילה זה אומר שבתוך הקהילה החרדית, לדוגמה, אם יש חלוקת גמ"חים, אז מותר להם לבוא לשרת.

<שר שלום ג'רבי: כמו שבמגזר הערבי, כמו שבמגזר הכללי, שמשרתים שירות לאומי, אף אחד לא מגביל אותם אם לשרת בתוך הקהילה.

<שר שלום ג'רבי: רק כדי לסבר את האוזן, במגזר הערבי 85% מתוך 3,600 מתנדבים, שזה מספר אדיר, שאף אחד לא חשב שיגיע למספר הזה, שמשרתים במגזר הערבי, לפני שלוש שנים היינו 600 והיום אנחנו מעל 3,600.

<שר שלום ג'רבי: אגב, גם לגבי המגזר החרדי, לכל מיני אנשים שמשמיצים אולי את השירות האזרחי, שנבין את העניין, השירות האזרחי החל ב-2008.

<שר שלום ג'רבי: זה שבג"צ אמר שמ-2002, בפועל השירות האזרחי התחיל ב-2008, כשב-2008 היו 22 מתנדבים.

<שר שלום ג'רבי: אנחנו עומדים היום בסך הכול על כ-6,000 משרתים בשירות האזרחי, שירתו או משרתים.

<שר שלום ג'רבי: היום משרתים רק 1,445, אבל אחרי זה נסביר אם יש ירידה למה יש ירידה.

<שר שלום ג'רבי: זה יהיה מעניין, אז נשאיר אתכם במתח להמשך.

<שר שלום ג'רבי: בכל מקרה, שנבין את העניין, למרות זאת לפני שלוש שנים וחצי 80% מהמשרתים במגזר החרדי שירתו בתוך הקהילה החרדית.

<שר שלום ג'רבי: היום, אנחנו נראה בהמשך שכ-30% משרתים רק בתוך המגזר החרדי.

<שר שלום ג'רבי: יש לנו רצון גדול מאוד להוציא אותם מהמגזר, לא שהם לא צריכים עזרה, אני בעד עזרה בכל מקום ומקום, אבל כדי שישתלבו אחרי זה יותר בשירות התעסוקה.

<שר שלום ג'רבי: במקום ההתנדבות קיימים תנאים שמאפשרים את השמירה על הדת.

<שר שלום ג'רבי: אנחנו, לפני שפותחים מסגרת כזו או אחרת לבחור של השירות האזרחי, הבנתי ששאלו שאלה לפני שבועיים, כשלא הייתי, בכל מקרה, אין דבר כזה שאנחנו פותחים מסלול מסוים בשירות האזרחי לפני שהיועץ החרדי מגיע לאותו מקום, לפני שאנחנו מקבלים הגדרת תפקיד של כל אחד ואחד, מה הוא הולך לעשות.

<שר שלום ג'רבי: יש לנו ועדה ששותף לה היועץ המשפטי ואנשי המקצוע שלנו, שבודקים ובוחנים, וכמובן בראש ובראשונה בודקים שאותו משרת, אגב, לא משנה אם זה בשירות אזרחי או בשירות לאומי, לא מחליף כוח אדם, רק אחרי זה אנחנו בודקים.

<שר שלום ג'רבי: אני אתן לכם דוגמה, במד"א רצו לפתוח במד"א ירושלים, זה היה תנאי שלי לפתוח במד"א בירושלים חדר מיוחד לאותם חרדים.

<שר שלום ג'רבי: בהתחלה לא הסכימו, לא באו, ואחרי זה פתחו חדר ועכשיו הם משרתים.

<שר שלום ג'רבי: לא מספיק, יש מלחמות של יהודים במד"א וכו' וכו', אבל לא משנה.

<שר שלום ג'רבי: המתנדבים יכולים לעבוד וללמוד בשעות שהן מעבר לשעות התנדבותם, להם הם מחויבים, זאת בניגוד לשירות לאומי.

<שר שלום ג'רבי: בשירות האזרחי, נראה את זה בהמשך, יש שני מסלולים, מסלול מלא ומסלול מפוצל.

<שר שלום ג'רבי: מסלול מלא זה 40 שעות שבועיות, הוא מסתיים בשנה, מסלול מפוצל זה 20 שעות שבועיות למשך שנתיים.

<שר שלום ג'רבי: אחרי ארבע שעות שאותו בחור חרדי, אותו אברך, משרת, הוא יכול ללכת לעבוד או ללמוד, כשצריכים לזכור שאסור לו לעבוד באותו מקום שהוא משרת בו.

<שר שלום ג'רבי: הוא משרת, סתם אני אומר, ב'יד שרה', אסור לו לעבוד אחרי ארבע שעות שם, הוא חייב לעבוד במקום אחר.

<שר שלום ג'רבי: זה דבר ראשון.

<שר שלום ג'רבי: רק קצת לעשות סדר, לקחנו את פרופ' יצחק כץ ממאגר מוחות, לבדוק מה קרה עם אותם משרתים שסיימו בשירות האזרחי, כמה מהם השתלבו במעגל התעסוקה או במעגל הלימודים.

<שר שלום ג'רבי: 84%, אני חושב שזה נתון אדיר, מאלה ששירתו בשירות האזרחי השתלבו במעגל התעסוקה או במעגל הלימודים, כשעוד 16%, זה לא אומר שהם חזרו למקום כזה או אחר, מחפשים את עצמם.

<שר שלום ג'רבי: אגב, כמו שאנחנו בצעירותנו חיפשנו את עצמנו אחרי שסיימנו לשרת בצבא.

<שר שלום ג'רבי: אבל עדיין זה מספר יפה מאוד שהשתלבו במעגל התעסוקה.

<שר שלום ג'רבי: הממשלה אישרה את הארכת תוקף ההחלטה בעניין.

<שר שלום ג'רבי: דיברנו על זה.

<שר שלום ג'רבי: המנהלת ביצעה בדיקת פוטנציאל.

<שר שלום ג'רבי: אני נשאלתי על ידי יהודה שגב, שהיה ראש אכ"א, אני חושב, יהודי חכם, 'תגיד לי מה קורה אם עכשיו מגיעים לך אלפי חרדים, איפה אתה מכניס אותם?

<שר שלום ג'רבי: ' אז אנחנו נראה בהמשך איפה, אנחנו פנינו לכל משרד ומשרד, בדקנו את הנתונים והגענו לפוטנציאל של 11,000 תקני התנדבות חדשים.

<שר שלום ג'רבי: אני לא מדבר במסלול המפוצל, אני מדבר במשך כל השנה, אנחנו יכולים למצוא עוד 11,000 מקומות שירות ויש טבלה מסודרת, שאנחנו נראה את זה.

<שר שלום ג'רבי: זה מול משרדים.

<שר שלום ג'רבי: אגב, לכם אני אומר, אפילו עידנתי את הנתונים, אם אני לא טועה, משרד הרווחה הביאו לנו מספר של 3,400, אנחנו כתבנו פחות, אבל אנחנו נראה את זה.

<שר שלום ג'רבי: היערכות מול הצבא בעניין שילוב נציגי המנהלת במרכז גיוס חרדים בצה"ל, היערכות לפתיחת תחומים ומקצועות התנדבות חדשים כגון מקצועות הליבה במשטרה.

<שר שלום ג'רבי: לפני שנה באנו בהצעה הזאת למשטרה, למפכ"ל.

<שר שלום ג'רבי: אני חייב לומר שבהתחלה המשטרה מאוד התנגדה לפתוח את זה, אבל המפכ"ל אחרי זה פתח והטיל את זה באמת על הסמפכ"ל שלו, נסים מור.

<שר שלום ג'רבי: אנחנו עובדים יפה מאוד עם המשטרה, אני חושב שהעבודה היא טובה מאוד.

<שר שלום ג'רבי: פתיחות הציבור, הסברה, קידום, תעסוקה.

<שר שלום ג'רבי: כשאני אומר, רבותיי, בואו נהיה אמיתיים, גם כשאנחנו מדברים על מקומות במשטרה עדיין יש לנו כל מיני בעיות משפטיות כאלה או אחרות, אם אנחנו רוצים לפתוח עוד דברים, אבל אני לא רוצה לבזבז את זמנה של הוועדה, אנחנו נשב על זה, אנחנו בודקים את זה, אנחנו עובדים בסך הכול בשיתוף פעולה עם המשטרה בצורה יפה מאוד.

<שר שלום ג'רבי: הכשרה לשירות.

<שר שלום ג'רבי: בניית תכנית מפורטת עם סילבוס מחייב לארבעה ימי הכשרה לשירות, בנוסף שיתוף פעולה עם משרד הכלכלה בנוגע להכשרות תעסוקה.

<שר שלום ג'רבי: אנחנו מחייבים כל מתנדב בשירות האזרחי לאומי לקבל 4 ימי הכשרה, 3 ימי הכשרה זה של העצמה אישית, אזרחות טובה, ביקור בבית משפט עליון.

<שר שלום ג'רבי: זה חלק מתפקידנו, איך שאנחנו רואים את עצמנו, שאותו אדם, אותו אזרח ואותו מתנדב, בכל מסגרת, שיהיה אזרח טוב, אנחנו בסך הכול רוצים שהחברה כאן תהיה חברה יותר מתוקנת, ועוד יום סיור, שאיתו אנחנו מחייבים כל אחד ואחד שיעבור את זה.

<שר שלום ג'רבי: היערכות לפתיחת מסלול אזרחי ביטחוני חדש.

<שר שלום ג'רבי: יאיר התייחס, אנחנו מדברים על היערכות מול האוצר לגבי התנאים.

<שר שלום ג'רבי: סגרנו כבר את העניין הזה מול האוצר ונמצא כאן רן רידניק, שאני מודה לו גם על שיתוף הפעולה מהאוצר, אולי הוא יוסיף לי עוד כמה מיליונים בזכות שאני מפרגן לו עכשיו.

<שר שלום ג'רבי: מתן דמי כלכלה מוגדלים, כ-75% משכר חייל נשוי.

דוד רותם: כמה התקציב שלך היום?

<שר שלום ג'רבי: קרוב ל-200 מיליון.

<שר שלום ג'רבי: אבל אנחנו רגולטורים על חצי מיליארד.

<שר שלום ג'רבי: מתן דמי כלכלה.

<שר שלום ג'רבי: אנחנו רוצים שבמסלול הביטחוני אזרחי - - - אגב, מדברים גם על השירות האזרחי כשירות, האם משמעותי, לא משמעותי, לא כולם קונים את זה שזה משמעותי וזה בסדר.

<שר שלום ג'רבי: קודם כל אני כבר אומר קבל עם ועדה, לפני שמישהו יבוא ויגיד לי, אני פותח ואומר, אם שואלים אותי אם יש שירקס או קומבינות במגזר החרדי, יש שירקס וקומבינות במגזר החרדי בשירות האזרחי.

<שר שלום ג'רבי: יש שירקס וקומבינות בשירות הלאומי הרגיל, יש שירקס וקומבינות במגזר הערבי, יש שירקס וקומבינות בכנסת, המקום שאנחנו יושבים בו.

דוד רותם: מה עם שירקס בציבור הדתי לאומי?

<שר שלום ג'רבי: אמרתי.

<שר שלום ג'רבי: אם תשב כאן תשמע עוד הרבה דברים טובים, אבל יש.

<שר שלום ג'רבי: אני רק אומר שתפקידנו כרגולטורים לצמצם את הקומבינות וזה מה שאנחנו עושים.

<שר שלום ג'רבי: אבל בכל מסגרת ומסגרת יש את המסגרת ואת הקומבינות ולכן יש פיקוח, דבר שלא היה משמעותי עד לפני שלוש שנים.

<שר שלום ג'רבי: היום יש לנו מפקחים ובקרים.

<שר שלום ג'רבי: אגב, שאנחנו מגיעים במגזר החרדי, אין עוד פיקוח או רגולציה במדינת ישראל כמו שבשירות האזרחי לאומי שמגיעים במסגרת החרדית, של 100%.

<שר שלום ג'רבי: הווה אומר הבקרים והמפקחים שלי מגיעים לכל מתנדב ומתנדב ולכל גוף מפעיל שלו.

<שר שלום ג'רבי: ב-1 בינואר אנחנו פותחים דבר חדש בשירות האזרחי במגזר החרדי - - -

אלעזר שטרן: אני אעצור אותך לפני זה, שר שלום.

אלעזר שטרן: שמע, אתה חושב שזה צחוק פה, זה לא צחוק.

<שר שלום ג'רבי: למה אתה חושב שאני חושב שזה צחוק?

אלעזר שטרן: אני אגיד לך למה.

אלעזר שטרן: אני מבקש ממך, תביא לי את השירקס והקומבינות במגזרים האלה.

אלעזר שטרן: אי אפשר להגיד פה, אני לא יכול לשמוע את זה ולעבור על זה ככה לסדר היום.

אלעזר שטרן: אני אומר לך את האמת.

<שר שלום ג'רבי: לא, אתה לא הבנת אותי.

אלעזר שטרן: תן לי, אני הבנתי, אני אגיד.

אלעזר שטרן: אל"ף, אני מקבל שהתפקיד שלך לצמצם ולגלות ולחשוף וכל מה שאתה רוצה.

אלעזר שטרן: שירקס וקומבינות שיש בכנסת, אני כל בוקר קם ושואל מה אני לא רואה ומנסה לחפש את זה, חברים שיושבים איתו בוועדות - - -

<שר שלום ג'רבי: אני יכול לעזור לך.

אלעזר שטרן: - - -איפה שלא יהיה, יודעים את זה, ואני אומר לך שאתה צודק, אבל אני מחפש אותם ואני נלחם בהם.

אלעזר שטרן: הנה, קודם אמרתי לנוס שהשירקס והקומבינות, מה שמייחסים לו, הם חיים קשים בשבילי והם בהיבטים של חילול ה'.

אלעזר שטרן: אני אומר לך, אתה אומר שאתה יודע, אני אגיד לו מה אני יודע, אני גם מבקש ממך שכשאתה, עובד ציבור, אומר פה דברים כאלה, וכנראה שאתה צודק, אני מכיר אותך, אני מאמין שאתה צודק, בבקשה, אני לא אומר לך בפורום הזה עכשיו תגיד, זה לא, אבל לא יכול להיות שעובד ציבור או עובד מדינה שרואה שירקס וקומבינות בתוך מערכות שלטוניות וזה לא על השולחן.

<שר שלום ג'רבי: אני אתן לך דוגמה.

אלעזר שטרן: לא, לא מתחילים ככה, אני לא רוצה דוגמאות, אני רוצה רשימה.

<שר שלום ג'רבי: אני רוצה להגיד לך, אתה מרשה לי להתייחס רק למה שאתה אומר?

אלעזר שטרן: בבקשה.

<שר שלום ג'רבי: תודה.

<שר שלום ג'רבי: קודם כל איפה שאני רואה שירקס וקומבינות, תאמין לי שאני מטפל בהם.

<שר שלום ג'רבי: אין לי רשימה לתת לך ואני אגיד לך גם למה, אני אתן לך דוגמה מלפני שבועיים.

<שר שלום ג'רבי: יש עמותה בשם משכן שלמה, יצחק ומיימון.

<שר שלום ג'רבי: לפני שבועיים התברר לנו שאותם מתנדבים שם, לא יודע כמה, שניים, שלושה, אחד, חמישה, לא זוכר כמה, שהתברר לי שהם, לא יודע אם אתם יודעים, כל מקום שחרדי משרת, אותו גוף שמפעיל אותו, המקום שהחרדי משרת שם, צריך לשלם 500 שקלים.

<שר שלום ג'רבי: מתברר שהמקום לוקח את ארבעה המתנדבים ואותו גוף דורש מהמתנדב, התנאי של ההעסקה, שיחזיר לו את ה-500 שקלים האלה.

<שר שלום ג'רבי: אני מובן?

<שר שלום ג'רבי: אותו גוף צריך לשלם 500 שקלים, הגוף אומר לאלעזר, 'אתה רוצה להתנדב אצלי?

<שר שלום ג'רבי: אין שום בעיה, אני מוכן שתשרת אצלי, אבל אני לא מוכן לשלם 500 שקלים.

<שר שלום ג'רבי: מהשכר שאתה מקבל', 1,250 שקלים, או 1,400 שקלים, תלוי באיזה מסלול הוא נמצא, 'תחזיר לי 500 שקלים'.

<שר שלום ג'רבי: אז זה ברור שבאותה שנייה שזה נודע לי הפסקנו.

<שר שלום ג'רבי: אני אתן לך עוד דוגמה?

אלעזר שטרן: לא, אני כבר אפנה אליך שתיתן לי את הרשימה של הדוגמאות.

<שר שלום ג'רבי: מאה אחוז, אני אשמח להיפגש איתך.

אלעזר שטרן: אתה מכיר אותי, אתה יודע.

<שר שלום ג'רבי: נכון.

<שר שלום ג'רבי: בכל מקרה, רק שתדע גם, אני אתייחס לזה, שאנחנו החזרנו לצבא.

<שר שלום ג'רבי: אתם יודעים שהסנקציה הכי גדולה, באותו רגע שבחור חרדי נכנס למסלול של השירות האזרחי, המעמד של תורתו אמנותו פוקע, אין לו כבר מעמד של תורתו אמנותו.

<שר שלום ג'רבי: הוא לא יכול, אם הוא עכשיו ממשיך עם השירקס - - - יש לנו משרתים שמגיעים, חושבים שזה קייטנה, חושבים שזה צחוק, לא באים לעבוד.

<שר שלום ג'רבי: הבקרים שלנו בודקים, רואים, אנחנו החזרנו כ-500 בחורים, אברכים, לצבא.

<שר שלום ג'רבי: 500.

<שר שלום ג'רבי: הוא לא יכול לחזור לישיבה.

<שר שלום ג'רבי: תאמינו לי, אתם יכולים לתאר לעצמכם שכל אחד כזה שאנחנו מחזירים איזה לחצים יש.

<שר שלום ג'רבי: החזרנו כ-500 כאלה לצבא.

<שר שלום ג'רבי: אני פניתי גם לגדי אגמון וגם לראש אכ"א ואמרתי 'אורנה, את אלה שאנחנו מחזירים, שלחי אותם לרובאית 51 בגולני.

<שר שלום ג'רבי: תני להם'.

<שר שלום ג'רבי: אבל לצערי, אתה שואל אותי מה הצבא עושה?

<שר שלום ג'רבי: כדי לא לפגוע בצבא אני אגיד שאני לא יודע.

אלעזר שטרן: פרופיל נפשי.

<קריאה: משחרר אותם.

<שר שלום ג'רבי: לא יודע, לא אמרתי כלום.

<שר שלום ג'רבי: תשאלו את הצבא מה עשו עם אותם חבר'ה - - - ההיפך, אני אומר, את מי שאני שולח, את מי שאני מעיף אני אומר, אבל חבר הכנסת שטרן, תזכור שיש לנו 6,000 שמתנדבים ומשרתים ששירתו טוב.

<שר שלום ג'רבי: אני רק אומר שתבינו שאנחנו מתמודדים עם - - -

<מירי פרנקל-שור: שר שלום, הדוגמה שנתת, מה קרה לגוף המפעיל הזה?

<שר שלום ג'רבי: הפסקנו אותו מיד.

<שר שלום ג'רבי: הוא לא יכול לקבל חרדים לשום שירות אזרחי, לא שירות לאומי.

<שר שלום ג'רבי: בצורה הכי ברורה, הוא קיבל מכתב במיידי.

<שר שלום ג'רבי: אבל זה טרי, לפני שבועיים.

<שר שלום ג'רבי: היינו בבתי ספר במגזר הערבי.

<שר שלום ג'רבי: נסעתי לטבריה לפגישה לפני שנה, הגעתי מוקדם, נכנסתי לזרזיר.

<שר שלום ג'רבי: זרזיר זה ליד צומת גולני, כפר - - -

אלעזר שטרן: לא צומת גולני, צומת זרזיר.

<שר שלום ג'רבי: צומת זרזיר, לפני צומת גולני, אתה צפוני, המצפה על הכביש שלך, מצפה הושעיה, ליד מצפה הושעיה.

<שר שלום ג'רבי: יש שם יישוב, נכנסנו לזרזיר, עם החבר'ה נכנסנו, אמרנו 'בואו ניכנס, נעשה ביקורת פתע'.

<שר שלום ג'רבי: אנחנו מגיעים לבית ספר של 360 תלמידים, 15 בנות שירות לאומי עומדות בשער - - -

אלעזר שטרן: אזרחי.

<שר שלום ג'רבי: שירות לאומי.

<שר שלום ג'רבי: אזרחי זה רק חרדי.

<שר שלום ג'רבי: שירות לאומי כולל ערבי וציוני דתי וחילוני.

<שר שלום ג'רבי: נעשה סדר: שירות אזרחי, החוק אומר שזה רק חרדים.

<שר שלום ג'רבי: הייתי בפאנל, דיברתי, אמרתי, אנחנו משנים את החוק, לגבי ערבים זה לא יהיה שירות לאומי, החוק יהיה שירות אזרחי ויהיו מסלולים.

<שר שלום ג'רבי: אבל עדיין ראינו, שאלתי, 'אתם שירות לאומי?' אמרו לי 'כן', אמרתי, 'מה תפקידכן כאן?

<שר שלום ג'רבי: 15 בנות בשער?' אמרו לי, 'אנחנו שומרות ששום ילד לא יברח'.

<שר שלום ג'רבי: אתם מבינים שזה לא רציני.

<שר שלום ג'רבי: אז עשינו סדר ומהשנה קבענו מסגרת, קבענו בדיוק כמה מתנדבים במגזר הערבי יכולים בכל בית ספר, כמו שיש במגזר הציוני דתי והחילוני.

<שר שלום ג'רבי: אבל מתקנים, מסדרים, ברוך ה', זו הביקורת והפיקוח שאנחנו עושים.

אלעזר שטרן: דרך אגב, רק בגלל שפתחת, בוועדת הכספים יש הבדלים בין המגזרים, הבדואים הם לא במגזר הערבי.

<שר שלום ג'רבי: נכון, לכן אנחנו קוראים לזה גם המגזר הלא יהודי.

<שר שלום ג'רבי: גם הדרוזים.

אלעזר שטרן: לכן אני חושב שגם המושג של שירות לאומי, לפחות בצפון, לבדואים, הוא מתאים מאוד.

<שר שלום ג'רבי: גם לדרוזים.

<שר שלום ג'רבי: הם מאוד נעלבים שאני אומר מגזר ערבי, נכון.

<שר שלום ג'רבי: תודה על ההערה.

<שר שלום ג'רבי: אז לכן אנחנו 75% משכר חייל נשוי.

<שר שלום ג'רבי: רק כדי לסבר את האוזן, אצלנו בחור חרדי נשוי פלוס ילד ומעלה מקבל שכר של 2,460 שקלים, בצבא אותו אחד מקבל 5,400 שקלים.

<שר שלום ג'רבי: למה הוא עדיין בא לשירות האזרחי?

<שר שלום ג'רבי: הרי הוא אוהב כסף כמו שכולנו אוהבים כסף, למה הוא לא הולך לצבא?

<שר שלום ג'רבי: מכיוון שאדם שחונך או חברה שחונכה 60 שנה שהצבא זה מוקצה מחמת מיאוס, אי אפשר בשנייה לבוא ולהגיד 'בוא תעשה שירות צבאי', אבל עדיין הוא רוצה לבוא ולצאת לשוק העבודה.

<שר שלום ג'רבי: לכן מה שכאן הצעתם, שב-2020, מכיוון שאני לא אהיה מנכ"ל אז, כי הקדנציה שלי יכולה להיות רק ארבע ועד ארבע, אז ב-2017 אני מסיים את תפקידי, ב-2020 אני לא אהיה, אני עדיין חושב ש כדאי לכם לשקול את הצעד הזה אם להוציא את זה מהמנהלת, כי המנהלת - - -

אלעזר שטרן: אתה צריך להיות רב, זה לכל החיים.

<שר שלום ג'רבי: רב זה לכל החיים, זה גם מסמר בלי ראש, כפי שאנחנו יודעים, כל זמן שאתה רוצה אתה נשאר רב.

<שר שלום ג'רבי: אגב, גם חברי כנסת לשעבר.

<שר שלום ג'רבי: בכל מקרה את העניין הזה צריך לשקול, כי בסך הכול מנהלת השירות האזרחי לאומי יודעת לעבוד עם החרדים, אבל מה שאני אומר זה שהבסיס כאן, ואני אומר את זה כאן לחברי הכנסת שיש לכם אחריות גדולה בנושא הזה, זה הידברות, הידברות עם המגזר, אגב גם חרדים וגם ערבים.

<שר שלום ג'רבי: על פי החוק החדש במסלול האזרחי ביטחוני החדש יבצעו המתנדבים 36 שעות התנדבות שבועיות במשך שנתיים במקום 30 במסלול רגיל, בתפקידי ליבה בלבד.

<שר שלום ג'רבי: אותו חרדי שיבוא לשרת במשטרה במסלול הביטחוני אזרחי, בשוני מהחבר'ה שיעשו 30 שעות הוא יעשה 36 שעות.

<שר שלום ג'רבי: זה בתיאום עם המשרד לביטחון פנים, שיעשו 4 משמרות מלאות.

<שר שלום ג'רבי: אגב, לא המשרד לביטחון פנים קבע את השעות האלה.

<שר שלום ג'רבי: מי שקבע את זה זו ועדת פרי, למה?

<שר שלום ג'רבי: רצו להראות שיש הבדל משמעותי, אז עשו שני דברים, אם עד לפני כן היו צריכים לעשות 40 שעות שבועיות למשך שנה, אז האריכו את זה לשנתיים ו-30 שעות שבועיות, האריכו את זה בצורה הדרגתית.

<שר שלום ג'רבי: עבודת מטה מול המשרד לביטחון פנים.

<שר שלום ג'רבי: יאיר עשה את זה בצורה יפה, הוא רק שכח לפרגן למנהלת שכל מה שהם עושים, הכול זה בתיאום איתנו, אז אני אזכיר לו.

<שר שלום ג'רבי: מניעת פגיעה בנשים.

<שר שלום ג'רבי: בגופים בהם פועלים מתנדבי השירות האזרחי, המנהלת תשלח חידוד נהלים בנושא לגופים המפעילים.

<שר שלום ג'רבי: אנחנו בשום פנים ואופן לא מעוניינים לפגוע בשום מקום שיש בנות, נשים וכו', אנחנו נזהרים מאוד בעניין הזה.

<שר שלום ג'רבי: אני רק רוצה להוסיף עוד משהו אחד.

<שר שלום ג'רבי: הרבה פעמים עוקצים אותי בעניין הזה ואני אגיד את זה לפני.

<שר שלום ג'רבי: מי שמשרת במסלול המפוצל מקבל 50% מהשכר.

<שר שלום ג'רבי: 65% משרתים בשירות מפוצל.

<שר שלום ג'רבי: זה לא שהוא מקבל משכורת מלאה.

<שר שלום ג'רבי: אם הוא עושה מפוצל, זאת אומרת 20 שעות שבועיות, אז הוא מקבל 50% מהשכר המלא.

<שר שלום ג'רבי: כאן זה קשה מאוד, אבל לא בכוונה זה קטן.

<שר שלום ג'רבי: יש דברים מגמתיים שאני עושה בקטן, זה לא זה.

איילת שקד: שר שלום, תעביר לנו אחר כך את המצגת ולאה תשלח את זה לכל חברי הוועדה.

<שר שלום ג'רבי: בשמחה רבה.

<שר שלום ג'רבי: כאן זה רק מראה לכם את הדוגמאות של השכר, שזה 75% מהצבא.

<שר שלום ג'רבי: השכר שלהם הוא 75% מחייל תומך לחימה.

<שר שלום ג'רבי: שכר נשוי זה 3,314, בשוני מהצבא, זה 4,420, ונשוי פלוס 1 זה 3,917, כשבצבא הוא מקבל 5,2,23 שקלים.

<שר שלום ג'רבי: זה מה שנקרא תשמ"ש (תשלומי משפחה).

אלעזר שטרן: לא שכר.

<שר שלום ג'רבי: תשמ"ש, אתה צודק.

<שר שלום ג'רבי: בכל מקרה מענק שחרור הוא מקבל מלא, כי יש כאן טעות במצגת של המשרד לביטחון פנים.

<שר שלום ג'רבי: זה פוטנציאל התפקידים כפי שקיבלנו ממשרדי הממשלה.

<שר שלום ג'רבי: הערה חשובה מאוד, זו הערכת פוטנציאל ראשוני, מחייב המשך עבודת מטה לגיבוש פוטנציאל סופי.

<שר שלום ג'רבי: סך הכול יש לנו 11,420, כשחילקנו 3,500 ביטחוני, 6,420 ממלכתי ציבורי, 1,500 קהילתי ציבורי.

<שר שלום ג'רבי: יש כאן את הפילוח לפי משרדים.

איילת שקד: ישבתם עם השב"כ והמוסד למצוא להם תפקידים?

<שר שלום ג'רבי: אנחנו קיבלנו מהם, מחר יש לנו פגישה גם עם השב"כ וגם המוסד.

<שר שלום ג'רבי: אני לא יודע מה מותר לי ומה אסור לי כעובד מדינה, מותר לי להגיד שאני הצעתי ולא קיבלו?

<איה דביר: מותר לך להציג את הצעת הממשלה.

<שר שלום ג'רבי: גם אם אני הצעתי ולא קיבלו, אז אסור לי.

<שר שלום ג'רבי: אז אני לא אומר.

איילת שקד: אנחנו רוצים את האינפורמציה, מה זאת אומרת?

איילת שקד: אנחנו רוצים לדעת.

<איה דביר: להציג אינפורמציה תמיד מותר - - -

<מירי פרנקל-שור: הוא מחויב להצעת החוק הממשלתית, אבל הוועדה צריכה לקבל הסברים.

<שר שלום ג'רבי: אז אני מחויב להצעה, בסדר.

<איה דביר: בוודאי שלהציג אינפורמציה אפשר.

<איה דביר: הוא שאל מה מותר לו ומה אסור לו, אז אני אשמח לסייע לפקיד אחר להבין שאסור לסטות ממדיניות שהממשלה גיבשה בהצעת החוק הממשלתית ולהציג מדיניות אחרת.

<איה דביר: זה שונה מאינפורמציה.

<שר שלום ג'רבי: אז אני מבקש מאוד בשביל הפרוטוקול - - - שמשרד המשפטים ישמור עליי, אם אני חורג, שיעצרו אותי.

אלעזר שטרן: שר שלום, שנייה רגע, מעניין אותי באמת בלי קשר לכאן.

אלעזר שטרן: להבין בשביל האינפורמציה שלי, איפה הגבולות של האינפורמציה?

אלעזר שטרן: אסור לו להגיד עמדה שלא התקבלה, אני מבין, נכון?

אלעזר שטרן: זה לא נכנס לגבולות ה - - -

<איה דביר: אסור לו להציג לעובד משרד - - -

אלעזר שטרן: להציע, זה ברור לי.

<איה דביר: לסטות ממודל שהממשלה עיצבה.

<איה דביר: הממשלה דנה וגיבשה הצעת חוק שהניחה בפני הכנסת וזה מודל המדיניות שהממשלה סברה שיש להתקדם בו.

<איה דביר: אם שואלים אותו שאלה אינפורמטיבית, של מסירת מידע, בוודאי שהוא חייב לתת כל מידע, נתונים, אינפורמציה, אבל כשבאים ומציגים מתווה שמציע איך לשכלל למשל את המסלול של השירות הביטחוני, כפי שנעשה פה, וזה מצריך תיקוני חקיקה שאינם כלולים בהצעת החוק הממשלתית, דומני שמדובר באינפורמציה חדשה.

<איה דביר: אם מוצע להטיל סנקציה על אי קבלה לעבודה, כדוגמה נוספת, זו הצעת מדיניות שהיא איננה אינפורמטיבית - - -

<שר שלום ג'רבי: אז אני חוזר בי ממה שאמרתי.

<איה דביר: אלא הצעת מדיניות חדשה.

<איה דביר: כך לפי הנחיות היועץ המשפטי לממשלה.

אלעזר שטרן: בסדר, אני שואל את זה בכלל לעבודה שלנו בכנסת, לא דווקא - - -

<איה דביר: בסדר, אני יכולה להקריא לכם את הפסקאות, להפנות אתכם להנחיות היועץ ה - - -

<מירי פרנקל-שור: לא, איה, אני גם רוצה - - -

אלעזר שטרן: גם אנחנו לא רוצים להכשיל עובדי ציבור.

<מירי פרנקל-שור: אני רוצה להתייחס לשאלה המאוד עקרונית הזו.

<מירי פרנקל-שור: נכון שיש הצעת חוק ממשלתית ועובדי הממשלה מחויבים להצעת החוק הממשלתית, אבל יש עיקרון מאוד חשוב בתקנון הכנסת שקובע שכל מוזמן חייב למסור את המידע שמצוי בידו לוועדה.

<מירי פרנקל-שור: זאת אומרת גם אם השאלות של חברי הכנסת אינן עולות בקנה אחד עם ההצעה שמציבה הממשלה, אבל הכנסת סוברנית להחליט לשנות גם מהצעת החוק הממשלתית שהונחה על שולחן הוועדה ולשם כך היא חייבת את האינפורמציה שמצויה בידי הממשלה, חובה על נציגי הממשלה למסור את כל המידע שמצוי בידיהם.

<מירי פרנקל-שור: זה חד וחלק ואי אפשר לחלוק על כך ומשרד המשפטים לא יכול להוביל מדיניות שמגבילה את עובדי המדינה למסור מידע שהוא חיוני לעבודת הוועדה.

<איה דביר: ברשותכם, אני חושבת שדבריה של היועצת המשפטית לממשלה מדויקים.

<איה דביר: התקנון קובע שכל פקיד ימסור מידע לוועדה כפי שתדרוש.

<איה דביר: דבר אחד למסור, דבר אחד ליזום ולהציע מה שהפקיד לא נשאל.

<איה דביר: אני מבקשת להקריא את הסעיף בהנחיית היועץ - - -

איילת שקד: איה, חבל, אני רוצה לסיים בעוד עשר דקות.

איילת שקד: לא צריך, הבנו, זה בסדר.

<שר שלום ג'רבי: אז אם אני חרגתי ממשהו אז אני חוזר בי.

<איה דביר: ברשותך, יו"ר הוועדה, אני רוצה להעיר עוד כמה הערות אחר כך?

איילת שקד: בסדר.

<שר שלום ג'רבי: לגבי המוסד והשב"כ, מכיוון שנשאלתי אני אענה.

<שר שלום ג'רבי: זה בסדר, נכון?

איילת שקד: כן.

<מירי פרנקל-שור: היא לא מפקחת עליך.

<שר שלום ג'רבי: לא, מאה אחוז, אני רק אומר משהו שהוא חריג אני חוזר בי.

<שר שלום ג'רבי: הנה.

<שר שלום ג'רבי: אני לא בקי בדברים האלה.

<שר שלום ג'רבי: אני רק אומר דבר אחד, שנדע.

<שר שלום ג'רבי: אנחנו ישבנו כבר שתי פגישות עם השב"כ והמוסד.

<שר שלום ג'רבי: כפי שאמרתי, אנחנו לא מכניסים שום מתנדב בשירות האזרחי או השירות הלאומי לפני שאנחנו מקבלים הגדרת תפקיד.

<שר שלום ג'רבי: גם במשטרה, יאיר אמר שזה לקח עשרה חודשים, כי חיפשנו וחיכינו להגדרות תפקיד, בדיוק מה רוצים ואיך רוצים.

<שר שלום ג'רבי: לכן אנחנו מחכים עכשיו לקבל מהם, גם מהמוסד וגם מהשב"כ, הגדרות תפקיד.

<שר שלום ג'רבי: עד כאן.

<שר שלום ג'רבי: זהו.

<שר שלום ג'רבי: בכל מקרה, אגב, אנחנו מבחינתנו רוצים לתת עדיפות גדולה ל - - -

<מירי פרנקל-שור: יש לי רק שאלה לגבי אותו מוסד שהפסקת לו את הפעילות.

<מירי פרנקל-שור: היו שם משרתים של השירות האזרחי.

<מירי פרנקל-שור: אתה הפסקת לו את אפשרותו להיות גוף מפעיל, מה קרה למשרתים שם?

<שר שלום ג'רבי: אנחנו מעבירים למקום אחר.

<מירי פרנקל-שור: מצאתם להם מקום וגם השירות שהם שירתו נחשב להם כשירות?

<שר שלום ג'רבי: ודאי, ודאי.

<שר שלום ג'רבי: גם בשירות הלאומי הרגיל זה ככה.

<שר שלום ג'רבי: כשאנחנו מפסיקים מקום שירות, זה לא שהמתנדב עכשיו הולך הביתה.

<מירי פרנקל-שור: אנחנו נכניס איזה שהוא תיקון, שלא תהיה לאקונה, שמי ששירת במקום שהופסק להיות גוף מפעיל - - -

<קריאה: ה-11,000 זה כל שנה?

<שר שלום ג'רבי: כן.

<קריאה: כל שנה זה מתחדש?

<שר שלום ג'רבי: ואני אומר לך, אפילו הורדתי מספרים מהמשרדים, כי לא רצינו - - - בכל מקרה, אלה היעדים.

<שר שלום ג'רבי: התייחסתי ליעדים, אז אני לא רוצה לחזור, כי מה הקושי ביעדים - - - מספר המתנדבים במגזר החרדי, אמרתי, בינואר 2008 היו סך הכול 22, היום אנחנו יודעים על 1,442.

<שר שלום ג'רבי: זה לא כולל את ה-188 החדשים שנרשמו, כי הם עדיין לא התחילו את שירותם, אבל תוסיפו לזה עוד 180.

<שר שלום ג'רבי: הירידה שהייתה מאוגוסט 2012 לינואר 2013 זה כתוצאה מכך שלא יכולנו כבר לגייס כי חוק טל פסק, הייתה לנו הפסקה של כמה חודשים, לכן אנחנו נמצאים במספרים האלה.

<שר שלום ג'רבי: אבל רק כדי שנבין, היום אנחנו עומדים על 1,001 משרתים שהתחילו השנה.

<שר שלום ג'רבי: אני חושב שזה מספר יפה.

איילת שקד: והיעד של 2013?

<שר שלום ג'רבי: 1,300.

איילת שקד: אז אתה לא עומד ביעד.

<שר שלום ג'רבי: ודאי שלא.

<שר שלום ג'רבי: בגלל זה אמרתי בפעם הקודמת בוועדה שאני חושב שנכון שאת היעדים האלה תאחרו בשנה כל דבר, בגלל כל הבלגן וכל אי המודעות שיש כאן והחור שהיה לנו כאן.

איילת שקד: לא צריך, תתאמצו.

<שר שלום ג'רבי: לא צריך, יאללה, בסדר.

<שר שלום ג'רבי: מה שאתם רוצים.

<רן רידניק: רק לחדד, היעדים הם מיולי עד יוני.

<רן רידניק: היעדים של 2013 זה מיולי 13' עד יוני 14'.

<רן רידניק: כך קבעה הממשלה.

איילת שקד: אוקיי, לפי מחזורי הגיוס.

איילת שקד: אז היעדים של 2013 זה מיולי 2013.

<רן רידניק: גם בשביל לאפשר לדברים החדשים שהוועדה תקבע לעבור לתהליך יישום, לכן אי אפשר לדעת אם עומדים או לא עומדים.

איילת שקד: בסדר גמור.

<שר שלום ג'רבי: סך הכול מתנדבים, רק שתראו את המספרים.

<שר שלום ג'רבי: יש לנו 16,234 מתנדבים, מתוכם 3,608 מהמגזר הלא יהודי, 1,442 מגזר חרדי.

<שר שלום ג'רבי: שני מגזרים חשובים שהכנסנו זה 600 בעלי צרכים מיוחדים השנה, שמנהלת השירות האזרחי לאומי מתקציבה מממנת אותם.

<שר שלום ג'רבי: בעלי צרכים מיוחדים שהם עצמם עושים שירות יחד עם האוצר כמובן.

<שר שלום ג'רבי: 600 בעלי צרכים מיוחדים ועוד 700 נוער בסיכון, אותם חבר'ה שהצבא לא רוצה לגייס ואנחנו בנינו להם תכנית שבמקום 40 שעות שבועיות הם עושים 30 שעות שבועיות.

<שר שלום ג'רבי: מי שמטפל בהם זה עובד סוציאלי, 10 שעות שבועיות הם מקבלים העצמה אישית, אזרחות טובה וכו'.

<שר שלום ג'רבי: התפלגות המתנדבים במגזר החרדי.

<שר שלום ג'רבי: סך הכול סיימו שירות מלא לפי חוק טל עד היום זה 3,549.

<שר שלום ג'רבי: בשירות האזרחי הרגיל פלוס משמר כיום יש לנו 1,442.

<שר שלום ג'רבי: לא סיימו שירות מלא, זאת אומרת שהעברנו, החזרנו לצבא, 438.

<שר שלום ג'רבי: סך הכול 5,429 שהצטרפו לשירות האזרחי, החל מ-2008.

<שר שלום ג'רבי: התפלגות המתנדבים בשירות האזרחי לפי סוגי הגופים.

<שר שלום ג'רבי: כפי שאמרתי, אנחנו היינו לפני שלוש שנים באחוזים הרבה יותר גבוהים בתוך המגזר החרדי.

<שר שלום ג'רבי: היום גופים הפועלים במגזר החרדי בלבד, יש לנו 30%, נתתי דוגמאות כאן, שיח, שיח סוד, אוהל אשר.

<שר שלום ג'רבי: בכללי, מה פירוש כללי?

<שר שלום ג'רבי: כללי אלה גופים בהנהלה חרדית המעניקים שירות לכלל האוכלוסייה, כגון יד שרה, איחוד הצלה ועזרה, שבאמת ההנהלה היא חרדית אבל הם נותנים שירות לכולם, זה 15%, ובציבורי ממשלתי זה 55%, יש לנו כ-40 גופים, כמו המשרד לביטחון פנים, משטרה, מד"א, שב"ס וכו'.

איילת שקד: מה הם עושים בעיריית ירושלים ואשדוד?

<שר שלום ג'רבי: בעיריית ירושלים ואשדוד זה פרויקט של 'עיר ללא אלימות', או פרויקטים של העירייה עצמה ברווחה, שהם מפנים אלינו, עזרה למשפחות חד הוריות.

<שר שלום ג'רבי: יש כל מיני פרויקטים מאוד מעניינים.

<שר שלום ג'רבי: התפלגות משרתי השירות האזרחי לפי תחומים.

<שר שלום ג'רבי: בסדר, אנחנו חוזרים על זה עוד פעם, אז לא צריך.

<שר שלום ג'רבי: עוד פעם התפלגות, התפלגות על פי מסלולי שירות.

<שר שלום ג'רבי: 67% זה המסלול המפוצל, 33% זה המסלול המלא.

<שר שלום ג'רבי: התפלגות לפי מצב משפחתי, אם זה מעניין אתכם כאן, אז יש כאן את ההתפלגות, נשוי פלוס 2 ויותר זה 56%.

איילת שקד: רגע, תעצור.

איילת שקד: נראה את הגילאים רגע.

איילת שקד: יש לי שאלה.

איילת שקד: היום גיל הוא 28, נכון?

איילת שקד: זאת אומרת ש-40% יוצאים בגיל 24 ו-25, הם היו יכולים לחכות לגיל הפטור, ל-28, אבל הם בוחרים לעשות לפני.

<שר שלום ג'רבי: אבל יש לך יותר, איילת.

איילת שקד: יש 15% שיצאו בעצם לשירות אזרחי בלי קשר לשירות הצבאי, כי הם כבר קיבלו פטור.

<שר שלום ג'רבי: והם באו בכל זאת.

<שר שלום ג'רבי: יש לנו בחור עכשיו שבא - - -

עמר בר-לב: אלא אם כן הם התחילו בגיל 27 וכשעשית את הטבלה הם היו בני 28.

<שר שלום ג'רבי: זה נכון, אבל בכל מקרה הם לא קיבלו פטור, כי אם הם קיבלו פטור הם לא יכולים לבוא אליי.

<שר שלום ג'רבי: אותו בחור שרשום כאן בגיל 28 פלוס, כי הוא עדיין במעמד של תורתו אמנותו, בדחייה.

<שר שלום ג'רבי: אליי בחור חרדי, בשוני מהשירות הלאומי הרגיל, אם הוא מקבל פטור, אליי הוא לא מגיע.

איילת שקד: זאת אומרת שכל אלה בני ה-22 שיקבלו פטור, אם מישהו ירצה לבוא אליך כדי אחר כך להשתלב בשוק העבודה הוא לא יוכל?

<שר שלום ג'רבי: הוא לא יכול.

<שר שלום ג'רבי: אליי הוא לא יכול.

<רמי בוסי: אבל אם הוא ירצה הוא יוכל לא לקחת את הפטור וללכת.

<רמי בוסי: זאת אומרת בשלב של המעבר הוא יוכל לבקש ש - - -

<שר שלום ג'רבי: אבל אני אומר לכם שאני מקבל טלפונים של חבר'ה אברכים שקיבלו פטור ורוצים בכל זאת שירות אזרחי והם מפעילים חברי כנסת כאן ועוד - - - לצערי אני לא יכול חוקית.

<שר שלום ג'רבי: מה שאני עוד פעם חוזר ואומר, הם מבינים שזה כרטיס הביקור לחברה הישראלית לתעסוקה.

איילת שקד: רגע, בוא נדבר על הפטור בגיל 22.

איילת שקד: איך שהחוק נגיד בסוף החודש עובר, כל מי שבגיל 22 מקבל פטור אוטומטית?

איילת שקד: יכול לקבל, או שהוא בוחר לקבל פטור, זאת אומרת שאתה, כדי לעמוד ביעדים, צריך ש-1,500 חרדים יבחרו לא לקבל את הפטור.

<שר שלום ג'רבי: נכון.

מרדכי יוגב: על זה דיבר הרבה חבר הכנסת אטיאס.

<איה דביר: לא, עדיין יש את הקבוצה של 18 עד 22.

איילת שקד: כן, אבל אלה לא גילאים שעושים בהם שירות אזרחי, השירות האזרחי הוא מגיל 21.

אלעזר שטרן: למה, איילת?

אלעזר שטרן: הם יוכלו להיות.

<שר שלום ג'רבי: איך?

אלעזר שטרן: אם הם ירצו.

איילת שקד: ברגע שמציעים להם או פטור או שירות אזרחי.

אלעזר שטרן: לא, אבל הם יוכלו ללכת לשירות אזרחי גם בגיל 21.

איילת שקד: כן, אבל יש לך רק שנה אחת, מגיל 21.

אלעזר שטרן: לא, גם בגיל 20.

איילת שקד: לא, השירות האזרחי הוא מגיל 21.

<איה דביר: אבל חשוב לציין ואולי שר שלום יכול להציג את הנתונים האלה, שגם היום, כשבעצם כל הנושא איננו מוסדר, יש שיעורים משמעותיים של התנדבות לשירות האזרחי מדי חודש, כשהם בעצם במצב דומה.

<איה דביר: זאת אומרת אף אחד לא נקרא כרגע לשירות בפועל, בגלל שהממשלה ממתינה לראות מה יתפתח, אבל - - -

<מירי פרנקל-שור: איה, אבל אף אחד לא מציע להם את הפטור.

<מירי פרנקל-שור: הצעת החוק - - -

איילת שקד: אבל מציעים להם פטור, זה שונה.

<איה דביר: אבל הם לא כבולים לישיבות.

<איה דביר: הם לא חייבים ללמוד בישיבה, כי הם לא מקיימים את תנאי הדח"ש (דחיית שירות) של חוק דחיית שירות כרגע.

<איה דביר: אז ברמת הפרט יש לפרט בחירה לצאת לעבוד, אף אחד לא קורא לו לשירות כרגע ולמרות זאת אנשים מרצונם הטוב באים ומתנדבים.

<מירי פרנקל-שור: אבל זו תקופת ביניים שכולם יודעים שמשהו יהיה בעתיד.

<רמי בוסי: לא רק זה, גם אנשים מפחדים לצאת מהמערכת, אם הוא יהיה בחוץ, אז הוא מועמד לכלא.

<שר שלום ג'רבי: נכון, אי הוודאות כאן גדלה.

<איה דביר: יש רכיב גדול של אי ודאות שבתוכו אנשים שבפועל פתוחה להם גם האפשרות ללכת לעבוד, גם האפשרות ללמוד וגם האפשרות לשרת בצבא או בשירות אזרחי, יש עדיין תנועה וטפטופים שוטפים בכמויות לא מבוטלות של - - -

<מירי פרנקל-שור: כן, אבל המצב משתנה.

<מירי פרנקל-שור: תקופת אי הוודאות הזו עומדת להסתיים.

<מירי פרנקל-שור: ברגע שתקופת אי הוודאות הזאת תסתיים ותיכנס נורמה חדשה, בגיל 22 מקבלים פטור, 18 עד 22 יקבלו פטור בגיל 24.

<מירי פרנקל-שור: אז זה שיש היום טפטופים, את לא יכולה להקיש מהתקופה הזאת לתקופה אחרת.

<איה דביר: אני רק מבקשת להצביע על זה שגם היום יש טפטופים, אם זה לדעת הוועדה מידע שיכול להיות רלוונטי לקבלת החלטה.

<רמי בוסי: אבל אולי אפשר לשנות את זה לגיל 20?

<רמי בוסי: שמגיל 20 אפשר יהיה להתגייס.

<שר שלום ג'רבי: מכיוון שאני מחויב במידע להעביר לוועדה, אנחנו הצענו את זה - - -

<רמי בוסי: הצבא לא רוצה.

<רמי בוסי: אבל מצד שני אנחנו פה עלולים ליפול במצב שהשירות האזרחי יהיה לו קאט כזה לתקופה ארוכה מדי.

<רמי בוסי: אז אולי על ידי הדבר הזה, למרות שהצבא - - -

<שר שלום ג'רבי: נכון, זה אבסורד, יש כאן משהו אבסורדי.

<שר שלום ג'רבי: אותו בחור חרדי שרוצה לצאת לשירות האזרחי, לא מאפשרים לו, בגיל 20.

<שר שלום ג'רבי: נגיד אותו בחור חרדי שלא יכול ללמוד הרבה, הוא רוצה לעשות שירות אזרחי, לא מאפשרים לו - - -

אלעזר שטרן: שר שלום, אל"ף, זה דיון, אבל גם צריך להבין את הצבא.

אלעזר שטרן: מה הצבא אומר?

אלעזר שטרן: ודרך אגב, זה גם יכול לפגוע במכסות עצמן, הצבא אומר שאם אתה תיתן לו את האפשרות הזאת בגיל 20, ובגיל 20 הוא גם יכול ללכת לצבא, אז הסבירות שהוא לא יילך לצבא.

<שר שלום ג'רבי: נכון.

אלעזר שטרן: וגם הצבא רוצה לאייש מכסות כשהם צעירים יותר.

<שר שלום ג'רבי: נכון, אלה היעדים שלו, זו ההתנגדות של הצבא.

<שר שלום ג'רבי: זה נכון, יהיה קשה יותר לצבא לעמוד ביעדים.

אלעזר שטרן: יכול להיות שבתקופת הביניים זה יכול להיות.

<רמי בוסי: לתקופת הביניים, עד שהשירות האזרחי יקלוט יותר אנשים.

<שר שלום ג'רבי: אבל, חבר הכנסת שטרן, אני עדיין אומר ואני מאמין בזה באמונה שלמה, שאותם אנשים שמגיעים אלינו, אותם אברכים, לרוב הם לא יילכו לצבא.

איילת שקד: שר שלום, אנחנו נותנים פטור לאיזה 30,000 חרדים, אז האמת היא שזה לא כזה מופרך לחשוב שמתוך ה-30,000, 1,000 או 1,500 יבחרו ללכת לשירות אזרחי.

אלעזר שטרן: נכון, למרות שיש להם פטור.

אלעזר שטרן: ברור.

<איה דביר: זו הקבוצה שעליה דיברתי, שבעצם יש אנשים שלמרות שהם זכאים לפטור הם כן אולי - - -

אלעזר שטרן: כן, רק את זה צריך לסדר.

אלעזר שטרן: מה שהוא אמר קודם, לתקופת הביניים הזאת, את זה צריך לסדר.

איילת שקד: מה, שמי שיש לו פטור יכול ללכת?

אלעזר שטרן: מי שיש לו פטור והוא עד גיל 24 כן יוכל ללכת לזה.

איילת שקד: נכון.

איילת שקד: צריך לסדר את זה לתקופת הביניים.

<רן רידניק: אני רק רוצה להוסיף שלגבי מה ששר שלום תיאר לגבי הנתון שכ-190 איש התנדבו החודש, בעולם של אי ודאות, החבר'ה האלה, כולם מעל גיל 22, כמובן, כי זה מה שהחוק מאפשר, ולהם היה ידוע, לפחות ברור להם, שהם יכולים לקבל פטור בעוד חודש, חודשיים, שלושה, והם עדיין בחרו להתנדב.

<רן רידניק: אז זה איזה שהוא אינדיקטור משמעותי לדבר הזה.

אלעזר שטרן: רק צריך לפתור את מה שאמרתי.

איילת שקד: רשמתם?

איילת שקד: זה חשוב, מה שהוא אמר.

מרדכי יוגב: מה שאמרת הוא די קריטי, ואני חושב שהצביע עליו גם חבר הכנסת אטיאס לאורך כל הדרך, בעצם יש פה רצון טכני להקטין את הבריחה, כפי ש - - -

איילת שקד: זה לא רצון טכני, זה רצון של משרד הכלכלה והאוצר לשפוך אותם לשוק העבודה.

מרדכי יוגב: נכון, אני מסכים.

איילת שקד: סליחה, להעביר אותם לשוק העבודה.

מרדכי יוגב: אבל שלא תימנע ממנו האפשרות לשרת.

מרדכי יוגב: שלא בגלל זה שהוא - - -

איילת שקד: בסדר, זה מה שחבר הכנסת שטרן אמר, אנחנו נתקן את זה.

מרדכי יוגב: שיתאפשרו לו שתי הוורסיות האלה, או שוק העבודה, או דרך השירות.

<שר שלום ג'רבי: אני רק רוצה להעיר עוד הערה לפני כן, על כל המקומות הפוטנציאליים.

<שר שלום ג'רבי: אני רק רוצה ואמרתי את זה גם בוועדה הקודמת, לא כל גוף ממלכתי רוצה, מעוניין, חפץ שייכנסו אליו אברכים.

<שר שלום ג'רבי: צריך להגיד את האמת וביושר.

<שר שלום ג'רבי: אנחנו עובדים קשה מאוד ועבדנו קשה מאוד, בגופים הממלכתיים פוחדים, חוששים, למרות שאחרי שהם מכירים אותם אז אני שמח שברוך ה' סך הכול זה עובד.

<שר שלום ג'רבי: הנה, דיברתי על הנושא, 84% מהבוגרים פנו בתום שירותם לעבודה, לימוד מקצוע או לימודים אקדמיים.

<שר שלום ג'רבי: יש לנו הצעה של המנהלת להכשרה לתעסוקה.

<שר שלום ג'רבי: חילקנו את זה לארבעה רבעים.

<שר שלום ג'רבי: רבעון ראשון זה חשיפה לתכניות לימודים, רבעון שני זה מכינה בסיסית באנגלית, מתמטיקה ומחשבים, מיון על ידי חברה מקצועית להתאמה של אותו בחור, אותו אברך, אם הוא צריך הכשרה מקצועית או מכינה קדם אקדמית, אחרי זה הכנה לקראת שוק התעסוקה, ליווי אישי לבוגרים, אבל כל זה אנחנו עושים עכשיו עם משרד הכלכלה.

<שר שלום ג'רבי: אז את זה אנחנו עושים בתיאום.

<שר שלום ג'רבי: עד כאן.

איילת שקד: תודה רבה.

איילת שקד: שר שלום, תעביר את המצגת ללאה.

איילת שקד: אנחנו נעשה עוד ישיבה אחת עם השר לביטחון פנים ונודיע על תאריך.

איילת שקד: איה, כן?

<איה דביר: אני מבקשת להעיר ארבע הערות, ברשותכם.

<איה דביר: הראשונה נוגעת לשאלה שהצגת בדיון קודם לגבי תקופת תוקפה של הוראת השעה.

<איה דביר: בזמנו שאלת האם יכול להיות שתהיה אפשרות שייקבע מנגנון מיוחד שאומר שהוראת השעה לגבי שירות אזרחי, במקום שתפקע ב-2020, או בכל שנה אחרת שעליה תחליט הוועדה, תוארך בהחלטה של מליאת הכנסת בהתאם למנגנון של הארכה שהיה קבוע בחוק טל, והיועץ המשפטי לממשלה נדרש לשאלה וסבר שזה פתרון אפשרי מבחינה משפטית.

איילת שקד: לא, אנחנו אמרנו שאנחנו רוצים - - -

<איה דביר: לא מה שאמרת היום, מה שאמרת בדיון קודם.

<איה דביר: את הצעת את ההצעה ואמרת שאולי במקום שב-2020 או כל שנה אחרת פשוט יפקע ההסדר, שייקבע שזה הוראת שעה, שהמליאה יכולה להאריך אותה בדיון שיתקיים חצי שנה לפני לפי שינוי הנסיבות והצרכים.

איילת שקד: נכון.

<איה דביר: אז רציתי לעדכן את הוועדה שהיועץ המשפטי נדרש לשאלה הזאת וסבר שהפתרון הזה אפשרי מבחינה משפטית.

<איה דביר: זו תשובה שהבטחתי להעביר לוועדה.

<איה דביר: לגבי הרעיון של שירות אזרחי ביטחוני, מה שהעלית היום, שבעצם החל מ-2020 זה המסלול שיישאר.

<איה דביר: אני רוצה להציג בפני הוועדה שהקשיים מבחינת השוויון נותרים בעינם, משום שאם מדברים על אותן קבוצות שמתקשות להשתלב בשירות צבאי והן אינן תלמידי ישיבות, יכול מאוד להיות שגם הן תרצינה להיות בשירות האזרחי הזה.

<איה דביר: למשל אדם שמשתמט, או סרבן מצפון, שיש לו קושי להשתלב בצבא, יכול למצוא את עצמו ממומש, מסופק ומרוצה מאוד במסלול ביטחוני וגם תורם למדינה.

<איה דביר: לכן בעצם השאלה נשארת אותה שאלה של פגיעה בשוויון שתצריך פתיחה של כל המודל ודיון בו מחדש, שזה דבר שהוא לגיטימי ואפשר לעשות, אבל המתווה הנוכחי, שנעשה מתוך חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות הוא בעייתי בהקשר הזה ולא נותן לזה מענה.

<איה דביר: אז אני מבקשת להפנות את תשומת לבכם לזה.

אלעזר שטרן: רגע, את לא יכולה לתת גם את הפתרון?

<איה דביר: אפשר לתת לזה פתרון, זה לא מה שנדון פשוט בוועדה הזאת, כי הוועדה הזאת - - -

אלעזר שטרן: אני מבין, בסדר, אבל אם כן שנהיה מוכנים עם פתרון.

<איה דביר: לא, אז אני לא מסוגלת לתת פתרון בדיון של שתיים וחצי דקות על הפתיחה, צריך לפתוח דיון.

אלעזר שטרן: אני מבין שלא עכשיו.

אלעזר שטרן: בסדר.

<איה דביר: אפרופו שאלתנו הקודמת, הצבא צריך לדבר עם משרד המשפטים ועם משרד האוצר, צריכה להיעשות שאלה, או שחברי כנסת פרטיים ייזמו הצעת חוק שפותחת שירות אזרחי לכולם.

<איה דביר: היום זה לא מונח על הפרק, זה לא מה שהממשלה גיבשה, ואם רוצים לעשות את זה אז בהחלט ראוי ונכון לשקול דבר כזה בדרך מסודרת, לא אגב דיון בדחויי השירות, כי זה פשוט לא בשל.

אלעזר שטרן: לא, אבל צריך רק לומר, להיות ישרים עם עצמנו, זו סוגיה שמלווה את המדינה מאז הקמתה.

אלעזר שטרן: אפילו בשירות הלאומי שקיים היום.

אלעזר שטרן: היום אתה יכול ללכת לשירות לאומי אחרי שיש לך פטור מהצבא, אתה לא יכול ללכת בלי, ולכן המסלול שאת מדברת עליו, יש לו סוג של פתרון.

אלעזר שטרן: זאת אומרת המדינה יודעת לפטור מסיבות של מצפון.

אלעזר שטרן: פעם, כשפטרו אותך - - -

<איה דביר: יש שם בעיה, היא לא יודעת לפתור את זה כמו שצריך.

<איה דביר: המסלול של הפטור הוולונטרי בצבא הוא לבנות דתיות וביתר המקרים שיקול הדעת מופעל בצורה הרבה יותר מצומצמת - - -

אלעזר שטרן: את צודקת במאה אחוז, אני רק אומר שהוא קיים.

אלעזר שטרן: הוא מופעל בצורה מצומצמת, אבל הוא קיים.

<איה דביר: והתוצאה היא שאנשים רבים יושבים בכלא ו - - -

אלעזר שטרן: נכון, נכון, נכון.

אלעזר שטרן: מכירים את זה.

אלעזר שטרן: רק אני אומר שהוא קיים.

<איה דביר: אז הנושא הזה מצריך דיון ופתרון שלא נמצאים בתוך החוק הזה והחוק הזה לא מייצר אותם.

<איה דביר: דבר אחד שהוא לא הערה משפטית ובכל זאת חשוב לי להפנות את תשומת לבה של הוועדה.

<איה דביר: חושבים על המסלול של השירות האזרחי הביטחוני, ואני חושבת שגם לעיתים בתחומים אחרים, כמקפצה לשילוב בתעסוקה, שזה כמובן דבר מבורך, אבל מדברים גם על מסלולי מצטיינים שיאפשרו קליטה ישירה לעבודה ולתעסוקה.

<איה דביר: צריך לחשוב, אם כל הרעיון של בכורה לשירות צבאי ורצון קודם כל ובראש ובראשונה לעודד שירות צבאי, מה יהיה האפקט של זה שדווקא השירות האזרחי במסלולים האלה יפתח דלתות תעסוקתיות, מה שהשירות הצבאי לא עושה.

<קריאה: בוודאי שהוא עושה.

<איה דביר: אני מדגישה שזו שאלה למחשבה, אני לא מעירה פה הערה משפטית.

<איה דביר: יהיו לדברים האלה השלכות שיכול וכדאי לשקול אותם.

<איה דביר: וההערה האחרונה שאני מבקשת להעיר וכפי שעלה פה, נפתחה שאלה, מאוד מאוד מורכבת לדעתנו מבחינה משפטית, של הפעלה של מתנדבים בשירות אזרחי במסלולים ביטחוניים בתפקידים שכרוכים בהפעלה של סמכויות שלטוניות.

<איה דביר: השאלה הזאת היא שאלה לא פשוטה בכלל.

<איה דביר: כל השימוש במנגנונים האלה, כשהוא נעשה בצבא, הוא נעשה כשהדין המשמעתי הצבאי חל, כשחייל שמתנהג שלא כדין עושה שימוש מופרז בכוח בתוך הכבאות, בתוך המשטרה, כפוף לדין המשמעתי הצבאי.

<איה דביר: גם אם ניתן להכפיף טכנית מבחינה משפטית את המתנדבים בשירות אזרחי לדין משמעתי פנימי של הצבא, לא ברור שהדין המשמעתי הזה יוכל להיות אפקטיבי לגביהם, והממשלה לא נדרשה לנושא הזה עד היום.

<איה דביר: אני מבקשת רק ליידע את הוועדה שאנחנו נידרש לדון בכך בימים הקרובים ונשמח לעדכן את הוועדה, גם מה היועץ המשפטי לממשלה חשב וגם אם תתגבש עמדת ממשלה בנושא, מה הייתה עמדת הממשלה, כדי שתוכלו להביא את זה בחשבון.

אלעזר שטרן: בתפקידים שתוארו כאן, הם לא כולם ימ"לים בשירות הביטחוני, יש גם היום שירות לאומי בתוך מוסדות שיש בהם היררכיה ומשמעת.

<איה דביר: עד כמה שהבנתי מהמשרד לביטחון פנים התפקידים שהיום מופעלים בהם מתנדבים בשירות לאומי הם לא התפקידים שהוצגו לכם פה, הם לא התפקידים שסמוכים לתפקידי הליבה.

<איה דביר: תפקידי ליבה עושה רק שוטר או כבאי כמובן, אבל גם מי שמסייע לו יכול להידרש להפעלת סמכויות - - -

אלעזר שטרן: בשב"כ, בסדר?

<איה דביר: הם לא מבצעים תפקידים - - -

אלעזר שטרן: מה זה לא?

אלעזר שטרן: אבל הם כפופים ל - - -

<שר שלום ג'רבי: כן, אבל מה שאיה אומרת - - -

<איה דביר: אני אנסה להסביר את עצמי.

<איה דביר: החשש - - -

<מירי פרנקל-שור: יש מתנדבים בשירות - - -

אלעזר שטרן: יש בשב"כ ובמוסד, לדוגמה.

איילת שקד: ימ"לים, ברור.

אלעזר שטרן: זה לא ימ"לים.

<מירי פרנקל-שור: יואל, יש מתנדבים במשמר האזרחי במשטרה?

<מירי פרנקל-שור: יש משמר אזרחי?

<יואל הדר: כן.

<מירי פרנקל-שור: חל עליהם איזה שהוא דין?

<יואל הדר: כן.

<מירי פרנקל-שור: איזה דין חל עליהם?

<מירי פרנקל-שור: כלומר אנחנו מכירים סוגיה שיש מתנדבים שחל עליהם דין - - - אז צריך לבדוק את הסוגיה הזו.

<איה דביר: אני שבה ומדגישה, כל מה שאמרתי זה שאלה שאלות משפטיות סבוכות, הן לא פשוטות, הממשלה לא נדרשה אליהן עד היום, משום שזה לא היה מודל הממשלתי ואנחנו נשתדל לבוא לוועדה עם תשובות שיסייעו.

אלעזר שטרן: כמה תקנים צריכים להוסיף במשרד המשפטים לפתור את זה?

<איה דביר: לא צריך שום תקנים, משרד המשפטים - - - ההוראות שמדברים עליהן, של מתנדבים משנת 75' אלה הוראות ישנות, לפני חוקי היסוד, והשאלה המשפטית היום היא קצת שונה, כלי הניתוח הם שונים, פשוט לא נדרשנו.

איילת שקד: טוב, איה, הכול פתיר.

<שר שלום ג'רבי: חצי דקה.

<שר שלום ג'רבי: קודם כל, לא אמרתי, בשוני מכל התפקידים שיחולו רק עוד שנה, המסלול הביטחוני האזרחי מיד איך שעובר החוק נפתח.

<שר שלום ג'רבי: והדבר השני, אני עוד פעם מתריע ואני אומר שזהו, מתחילת החודש הבא אני לא יכול לגייס לשירות - - -

איילת שקד: אמרתי לך, ב-8 בדצמבר עוברת החלטת הממשלה.

<שר שלום ג'רבי: את אמרת, זה בסדר, אני מחובתי לומר.

<שר שלום ג'רבי: אז אני מעביר אינפורמציה.

איילת שקד: בסדר, ב-8 בדצמבר הממשלה תאריך בעוד חודשיים.

איילת שקד: דר' גל.

<ראובן גל: קודם כל רציתי להחמיא לשר שלום ג'רבי על האופן שבו הוא מנהל את ה - - -

<שר שלום ג'רבי: תודה.

<שר שלום ג'רבי: אתה יכול להאריך בזה, אם אתה רוצה.

<ראובן גל: לא נראה שאתה זקוק לתמיכות עד כדי כך.

<ראובן גל: אני גם רוצה להזכיר, מכיוון שזה הוזכר כאן כמה פעמים, שבעת הקמת מנהלת השירות האזרחי, ב-1 בינואר 2008, היום כבר לא זוכרים את זה, אבל אז זו הייתה מהפכה דרמטית, כי עד אז חרדים לא שירתו בכלל, לא בצבא ולא בשירות האזרחי.

<ראובן גל: כדי לאפשר לחרדים לעשות את השינוי הזה, שבאמת היה שינוי דרמטי, אנחנו מצאנו אז לנכון, אני אז הקמתי את מנהלת השירות האזרחי, לאפשר למספר ניכר של חרדים לעשות את השירות האזרחי שלהם בתוך קהילתם, אגב כפי שגם הערבים עושים את זה, מכיוון שהיה ברור שכדי להתחיל בזה יש צורך לאפשר להם שלבי התרגלות לעניין הזה.

<ראובן גל: כשאני סיימתי את תפקידי ב-2009 במנהלת השירות האזרחי קבעתי אז שזה לא יעבור את ה-30% ואני שמח לראות שזה אכן נשמר ככה.

<ראובן גל: עדיין אני חייב לומר שאני לא רואה בזה חטא חמור שחלק ממתנדבי השירות האזרחי החרדיים יעשו את שירותם בתוך הקהילה החרדית.

<ראובן גל: אני רוצה להזכיר שהציבור החרדי, 60% ממנו נמצא מתחת לקו העוני, יש בו מספיק אתגרים ומטרות שאפשר להיעזר בהם בשירות האזרחי.

איילת שקד: רק לעדכן אתכם.

איילת שקד: מכון טאוב, אתמול עדכן אותי, 70% מהחרדים נמצאים מתחת לקו העוני לפני תשלומי ההעברה ו-53% אחרי תשלומי ההעברה.

<לורה ורטון: רק רציתי להגיד שאני חושבת שזה קצת הלך לאיבוד פה, חלק מהזמן, שהרעיון פה, לפחות כך חשבתי, זה לדבר על צרכי המדינה ולקדם את השוויון ולאו דווקא להתאים את הכול וכל השירותים לחרדים, לשווק להם, להתאים להם - - -

איילת שקד: לא, צרכי המדינה זה שחרדים ייצאו לעבוד.

<לורה ורטון: לא רק, העניין הוא לטפל גם בשוויון בגיוס, שזה חוק במדינה, ולא צריכים 'לייצר להם עבודה', זה ביטוי שהשתמשו בו פה, או לשווק להם, או להתאים לנשים או לא נשים ושבתות, ולפי הנתונים כאן כל היום רוב המשרתים בשירות האזרחי הם ערבים.

<לורה ורטון: יש גם אוכלוסיות רבות אחרות, יש נשים, יש נשים חרדיות, שבכלל עוד לא דיברו עליהן, יש אנשים עם צרכים מיוחדים, ואני חושבת שבמקום להתעסק כל הזמן איך להקל - - -

<שר שלום ג'רבי: את טועה, הרוב לא ערבים.

איילת שקד: ערבים עושים שירות לאומי.

<לורה ורטון: בני מיעוטים.

<שר שלום ג'רבי: לא, גם בני מיעוטים לא, זה לא נכון.

<שר שלום ג'רבי: הנתון לא נכון, אני יכול להראות לך את הנתונים.

<לורה ורטון: המספרים פה שנתת הם שיש 1,300 שגייסו עכשיו מהמגזר החרדי לשירות אזרחי, ו-3,000 - - -

<שר שלום ג'רבי: רק שכחת את המספר בצד ימין, בעיגול, בפאי, כתוב שאנחנו מעל 16,000 מתנדבים, אז לא יכול להיות שזה רוב.

<לורה ורטון: לא, אבל זה הכולל.

<לורה ורטון: בכל אופן יש הרבה ציבורים והרעיון הוא לא להתאים את הצבא וכל המדינה והשירות לחרדים ואיך שנוח להם, ומה יהיה עם הנשים ואיך נזיז את הנשים כדי להתאים להם.

<לורה ורטון: אני חושבת שצריכים לשים את הדגש על הצרכים של משרדי הממשלה השונים, השירותים השונים, ולא רק להתאים את הכול לציבור אחד, שהוא מיעוט קטן.

<לורה ורטון: חוץ מזה באמת אני רוצה להגיד כל הכבוד לשר שלום והעבודה של המנהלת, שבאמת מנסים למצוא עוד מקומות שבהם אנשים יכולים להועיל ולא רק, שוב, להתאים את הכול כדי שזה יתאים לאותו מיעוט שההנהגה שלו לפחות עושה לנו צרות.

איילת שקד: טוב, תודה רבה, חג שמח.