ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 160, 2014-01-20 11:20

חיים כץ: בוקר טוב.

חיים כץ: מצטער על האיחור אבל כך זה בכנסת כשצריך לקפוץ מוועדה לוועדה.

חיים כץ: יום שני בשבוע, י"ט בשבט, ה-20 בינואר 2014 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

חיים כץ: הנושא שעל סדר היום הוא הצעת חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים ואנחנו ממשיכים היכן שהפסקנו.

<נעה ברודסקי: הפסקנו בעמוד 6, סעיף 7.

<נעה ברודסקי: הצבענו על סעיף 7 למעט סעיף קטן (ב).

חיים כץ: נשאיר אותו לסוף.

<קריאה: גם על (ג) לא הצבענו.

<נעה ברודסקי: הצבענו.

<נעה ברודסקי: הצבענו על כל סעיף 7 למעט סעיף קטן (ב).

חיים כץ: בכנסת יש פרוטוקולים, אנחנו נבדוק.

חיים כץ: אם זה כמו שאתה אומר, אנחנו נחזור ונדון על זה.

חיים כץ: אם זה לא כמו שאתה אומר, אז הצבענו.

חיים כץ: אבא שלי אמר שמה שכתוב, זוכרים, ומה שרשום בפרוטוקול, זה מה שנאמר וזה מה שהיה.

<נעה ברודסקי: 8.

<נעה ברודסקי: חומרי גלם אסורים השר, לאחר התייעצות עם שר הבריאות ועם הוועדה המקצועית המייעצת, יקבע רשימה של חומרים האסורים בשימוש לעניין חוק זה כחומרי גלם למזון בעלי חיים בכלל או למזון לבעלי חיים מסוימים ורשאי הוא לקבוע מגבלות, לתנאים והוראות לעניין הנסיבות בהן הוא אסור.

<נעה ברודסקי: לא ייצר אדם מזון לבעלי חיים ולא ישווקו אם הוא חומר גלם אסור או שהוא יוצר מחומר גלם אסור.

<נעה ברודסקי: לא יזין אדם כעלי חיים המשמשים לייצור מזון במזון לבעלי חיים שהוא חומר גלם אסור או יוצר מחומר גלם אסור.

<רחל בורושק: התאחדות חקלאי ישראל.

<רחל בורושק: סעיף 8(ג), דינו כדין סעיף 7(ב) שלא הצבעת עליו כי הוא מדבר על החקלאי שהוא החוליה האחרונה בשרשרת שמזינה את בעל החיים ולכן יש לנו בעיה אתו.

<אפרת אביאני: הלשכה המשפטית במשרד החקלאות.

<אפרת אביאני: אנחנו לא חושבים שיש בעיה עם הסעיף.

<אפרת אביאני: הסעיף הזה מדבר על הזנה במצב של מחשבה פלילית.

<אפרת אביאני: הדין הפלילי הרגיל אומר שכאשר לא מדברים על היסוד הנפשי, לא אומרים מה עובר במוח של זה שמבין ובעצם מתכוונים שהוא צריך להיות מודע.

<אפרת אביאני: ברירת המחדל היא שצריכה להיות מודעות ולכן אין כאן עבירה אם האדם לא היה מודע.

<אפרת אביאני: הסעיף הזה מתייחס למצב שבו חקלאי מזין במודע בעל חיים שמשמש לייצור מזון בחומר גלם אסור ובסיטואציה כזאת, למרות שלא כתוב ביודעין כי לא צריך שיהיה כתוב ביודעין, אני חושבת שכולנו יודעים.

חיים כץ: הנה, היא אמרה לך את הכול לפרוטוקול.

חיים כץ: בסדר גמור.

אבשלום וילן: מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל.

אבשלום וילן: אנחנו חוזרים לאותה בעיה למרות שכאן כביכול היא יותר מוחלשת.

אבשלום וילן: הבעיה העקרונית כאן היא שחקלאי, שאנחנו טוענים שאם הוא עשה משהו בתום לב, נתבע.

חיים כץ: היא אמרה לך לפרוטוקול שזאת לא הכוונה.

חיים כץ: זה נאמר וזה מוקלט.

אבשלום וילן: כבודו יודע שהחוק היבש בסופו של יום, לא יבואו להסתכל מה נאמר.

חיים כץ: אני יודע שאם יהיה משפט, יביאו את הפרוטוקול ויגידו מה משרד החקלאות אמר ומה אנחנו אמרנו.

אבשלום וילן: בעוד עשרים שנים, לא יודע אם יעשו את זה.

אבשלום וילן: אנחנו טוענים שאם אתה אומר ביודעין, זה ברור שאם הוא עשה את זה ביודעין, הוא הביא מאיזשהו מקום דברים אסורים, אין בעיה, אבל הבעיה שלנו היא שחקלאי עלול להיתבע כשהוא אפילו לא ידע וזאת הבעיה.

אבשלום וילן: לכן אנחנו כל פעם אומרים ביודעין, כדי להגן על החקלאי.

<יותם זעירא: משרד המשפטים.

<יותם זעירא: אני רוצה להבהיר שוב, כמו שאמרה עורכת הדין אביאני.

<יותם זעירא: המצב המשפטי היום הוא שכך מפרשים את החוק בכל מקום.

<יותם זעירא: להכניס כאן מלים מהסוג של ביודעין, זה רק פוגע בכם.

<יותם זעירא: זה פוגע בפרשנות הכללית של החוק וזה מבלבל את בתי המשפט.

<יותם זעירא: בתי המשפט יודעים היטב שכאשר לא נאמר דבר לגבי היסוד הנפשי בעבירה, הדיפולט הוא שנדרשת מודעות.

<יותם זעירא: כך זה בתיקון 39 לחוק העונשין, כך זה בכל חקיקה שמעבירים היום ולכן לא מכניסים לחוק מלים כמו ביודעין.

חיים כץ: קיבלת את זה יותר מכפי שזה כתוב.

חיים כץ: תודה רבה.

<דפנה שלו קורנבליט: אדם טבע ודין.

<דפנה שלו קורנבליט: יש לנו שתי הערות לסעיף הזה.

<דפנה שלו קורנבליט: לגבי סעיף 8(א), אנחנו חושבים שזאת צריכה להיות לא התייעצות עם שר הבריאות אלא הסכמת שר הבריאות.

חיים כץ: את מחליפה את הנציגה שלכם שהשתתפה בדיונים.

חיים כץ: כבר דנו על זה.

חיים כץ: מה שאתם חושבים, זה בסדר אבל לא מקובל עלינו.

<דפנה שלו קורנבליט: לגבי סעיף 8(ג).

<דפנה שלו קורנבליט: עולה שאלה לגבי יכולת לפקח מתי בעלי החיים משמשים לייצור מזון או לא, מה התדירות וכולי.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: אמרת את הדברים לפרוטוקול.

<יותם זעירא: עוד הערה לעניין 8(ב).

<יותם זעירא: המושג ייצור, אנחנו לא מדברים על ייצור בבית כשבן אדם מערבב מזון כדי להגיש אותו לחיית המחמד שלו.

<יותם זעירא: יכול להיות שנכון יותר לתקן את זה בהתאם בהגדרות.

<נעה ברודסקי: בסעיף ההגדרות יש הגדרה של ייצור.

<נעה ברודסקי: אמנם הצבענו על זה, אבל לאור ההערה הזאת שחוזרת על עצמה בחוק, אני חושבת שכן כדאי לתקן את ההגדרה של ייצור ולהבהיר שם שהכוונה היא שזה לא יחול על מזון שמיוצר לשימוש ביתי בלבד, לצורך הזנה של בעלי חיים שאינם משמשים לייצור מזון.

<יותם זעירא: מבחינתנו זה מקובל.

<אפרת אביאני: גם עלינו זה מקובל, אם יש צורך בהבהרה.

<אפרת אביאני: אנחנו לא מתנגדים.

חיים כץ: אם אין לכם מה לעשות, שחקו.

חיים כץ: לגופים שלי באקווריום, אם אני אתן אוכל לא טוב, אני יכול להיתבע?

אבשלום וילן: התשובה היא כן.

<נעה ברודסקי: לא.

אבשלום וילן: אבל יש לך חסינות.

<נעה ברודסקי: זה מה שאנחנו רוצים להבהיר בהגדרה של ייצור.

חיים כץ: בסדר.

<נעה ברודסקי: 9.

<נעה ברודסקי: מרשם תוספים מותרים המנהל, בהתייעצות עם הוועדה המקצועית המייעצת ומנהל שירות המזון, רשאי לרשום תוספים מותרים לבעלי חיים אם מצא שעל פי הערכות מדעיות אין להם השפעה מזיקה על בריאות האדם, על בריאות בעלי חיים או על הסביבה, ובהתאם להוראות לפי סעיף 36(ב)(6).

<נעה ברודסקי: בקשה לרישום תוסף כאמור תוגש למנהל בהתאם להוראות לפי סעיף 36(ב)(6).

<נעה ברודסקי: לא ייצר אדם תוסף ולא ישווקו אלא אם כן הוא תוסף רשום (להלן – תוסף רשום) ובהתאם למינון ואופן השימוש המותרים לפי הוראות סעיף 36(ב)ׁ(6).

<נעה ברודסקי: לא יעשה אדם שימוש בתוסף להזנת בעל חיים המשמש לייצור מזון, אלא אם הוא תוסף רשום ובהתאם למינון ואופן השימוש המותרים.

<דפנה שלו קורנבליט: אנחנו נבקש הבהרה לגבי המונח הערכות מדעיות.

<דפנה שלו קורנבליט: לא ברור מה זה.

<דפנה שלו קורנבליט: זה דורש בחינה של הרגלי צריכה בארץ?

<דפנה שלו קורנבליט: התייחסות לאוכלוסיות רגישות?

<דפנה שלו קורנבליט: ההגדרה הזאת לא ברורה לנו ולכל הפחות אנחנו חושבים שצריך להוסיף שזה יבוצע בהתאם לעיקרון הזהירות מונעת שמוזכר בסעיף המטרות של החוק הזה.

<אפרת אביאני: עקרון הזהירות המונעת מופיע במטרות ולכן אנחנו לא חושבים שצריך לחזור עליו כאן.

<אפרת אביאני: הוא הולך לאורך כל החוק ולא צריך לומר אותו במפורש.

<דפנה שלו קורנבליט: מה זה הערכות מדעיות?

<אפרת אביאני: אולי אנשי המקצוע יענו.

<נדב גלאון: מנהל השירותים הווטרינריים.

<נדב גלאון: הערכות מדעיות, זה אמנם מושג רחב אבל לא צריך להביא יותר משתיים-שלוש...

<נדב גלאון: על ידי אנשים שברור שזה תחומם וזה עיסוקם והם בעלי עמדה שמסוגלת לייצר את זה.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: סעיף 10.

<נעה ברודסקי: סעיף 10 כבר אושר.

<נעה ברודסקי: 11.

<נעה ברודסקי: שימוש במים במזון לבעלי חיים לא ישתמש אדם במים לייצור מזון לבעלי חיים, אלא אם כן הם מי שתייה שמתקיימים בהם התנאים התברואתיים שנקבעו חלפי חלק ה1 לפקודת בריאות העם, 1940.

<נעה ברודסקי: לעניין זה – "מי שתייה" כהגדרתם בסעיף 52א לפקודה האמורה.

<נעה ברודסקי: לעניין זה - ייצור, למעט גידול צמח המשמש להזנת בעלי חיים.

<נעה ברודסקי: אני רוצה להבהיר שעל השקיית צמחים ימשיכו לחול הדינים הרגילים לפי פקודת בריאות העם והכללים שנקבעו מכוחה ואנחנו נבהיר את זה או בסעיף הזה, בסופו, כאשר נגיד שאין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראת כל דין לרבות פקודת בריאות העם, או בסעיף של שמירת דינים, בסוף החוק.

אבשלום וילן: הצבעת על סעיף 8 כולל (ג)?

חיים כץ: על 8 עוד לא הצבענו.

אבשלום וילן: על הסעיף הקודם אמרו שהוא אושר.

חיים כץ: אושר בדיונים הקודמים.

<פרץ שורק: התאחדות מגדלי הבקר.

<פרץ שורק: שאלה לגבי השקיה של צמחי מספוא.

<פרץ שורק: צמחי מספוא לא נדרשים היום להשקיה של איכות מי שתייה אלא ניתן בקולחין.

<פרץ שורק: את מפנה אותנו לכל מיני סעיפים בחוקים אחרים ולכן אני שואל את השאלה.

<נעה ברודסקי: זה מפנה לסעיפים הקיימים היום.

<נעה ברודסקי: מה שחל היום, ימשיך לחול, ומה שישתנה בפקודת בריאות העם, ישתנה בהתאם.

<נעה ברודסקי: הדינים ימשיכו לדון.

חיים כץ: התנאים לא משתנים.

חיים כץ: מה שהיה ערב שבת, ממשיך ביום ראשון.

<נעה ברודסקי: 12.

<נעה ברודסקי: סימון מזון לבעלי חיים מי שמייצג מזון לבעלי חיים לשם שיווקו.

<קריאה: סעיף 12(א) אושר.

<נעה ברודסקי: נכון.

<נעה ברודסקי: המנהל יקבע בתנאי היתר לייצור או לשיווק מזון לבעלי חיים, את אופן סימון המזון לבעלי חיים בהתאם לתקנות לפי סעיף 36(ב)(1) ו-(8).

<נעה ברודסקי: אלה הסעיפים של התקנות בנושאים האלה.

<דפנה שלו קורנבליט: אנחנו מתנגדים למחיקה של נוסח הכיתוב שיופיע בסימון.

<דפנה שלו קורנבליט: אנחנו חושבים שחשוב לשמור על אחידות ובהירות.

<דפנה שלו קורנבליט: אני מזכירה שמבקר המדינה העיר את זה בנושא של תוויות של חומרי הדברה כאשר כיום אין אחידות וזה משהו שצריך לשאוף אליו והוא לטובת המשתמשים.

<אפרת אביאני: לגבי נוסח הכיתוב, אנחנו מסכימים שצריכה להיות אחידות לגבי כללי הסימון כמו שיש בחוץ לארץ, אבל את הכללים האלה לא צריך לקבוע בכל היתר והיתר אלא בתקנות וזה בדיוק מה שהסעיף הזה אומר.

<אפרת אביאני: לכן לא צריך שבהיתר יהיה גם כתוב נוסח התווית המדויק אבל כן כללי הסימון צריכים להיקבע בתקנות כדי להבטיח אחידות ועמידה בכל הדרישות.

<נעה ברודסקי: לא יעשה אדם שימוש במזון לבעלי חיים להזנת בעלי חיים המשמשים לייצור מזון, אלא אם הוא מסומן בסימון מאושר.

אבשלום וילן: מה זה סימון מוצר לחבילת חציר לדוגמה?

<אפרת אביאני: הסברנו גם בדברי ההסבר.

<אפרת אביאני: יש סוגי מזון שאפשר באמת לארוז אותם ולהדביק להם תווית ויש כאלה שלא, ואז הסימון מותאם לאותו סוג של מזון.

<אפרת אביאני: אם זאת חבילת חציר, הסימון מופיע בתעודת משלוח או באיזה מסמך שנלווה למזון הזה.

אבשלום וילן: יש הבהרה בהגדרות?

<אפרת אביאני: יש הבהרה לפחות בדברי ההסבר וזאת גם מטרת ההוראות האלה.

<אפרת אביאני: בעניין סימון, אין כוונה לדרוש הדבקת תווית על מזון שהוא בתפזורת כמו חציר.

<מאיר טינסקי: או תערובת.

חיים כץ: מי אדוני?

<מאיר טינסקי: יושב ראש לשכת מכוני התערובת.

<נעה ברודסקי: אנחנו עוברים לעמוד 10.

<נעה ברודסקי: לפני סעיף 16 הייתה הערה שאמרנו שנדון בה לגבי הנושא של יבוא, מה קורה לגבי יבוא ואילו בדיקות יידרשו.

<אפרת אביאני: לגבי יבוא, אני אבקש מאנשי המקצוע להסביר, מה קורה לגבי יבוא של מספוא ומה הדרישות המקצועיות.

<פנינה אורן שנידור: מנהלת האגף לפיקוח על מזון לבעלי חיים בשירותים הווטרינריים.

<פנינה אורן שנידור: הסעיף מבקש תעודת ייצור והתנאים שחלים במדינת ישראל, יחולו גם על מזון מיובא.

<פנינה אורן שנידור: מספוא מיובא יצטרך לעמוד בדרישה של החקיקה שלנו.

חיים כץ: וטוב שכך.

יצחק וקנין: רוב המזון לבעלי חיים, תערובת, לפחות לפטם, מיובא.

יצחק וקנין: תשעים אחוזים מיובאים, אם לא מאה אחוזים.

<מאיר טינסקי: חומרי הגלם מיובאים והתערובת מיוצרת בארץ.

<מאיר טינסקי: רוב חומרי הגלם ממנו מיוצרות התערובות, מיובא.

<מאיר טינסקי: חומרי הגלם מעורבבים ומעובדים כאן בארץ ומשווקים כאן.

חיים כץ: זה נותן לנו עוד מקומות עבודה.

חיים כץ: נצביע על הסעיפים עליהם עברנו.

<נעה ברודסקי: סעיף 8, סעיף 9, סעיף 11 וסעיף 12(ב) ו-(ה).

אבשלום וילן: סעיף 8(ג) הוא כמו סעיף 7(ב).

חיים כץ: לא.

חיים כץ: הוא מקל.

חיים כץ: הוא לא אותו הדבר.

חיים כץ: על סעיף 7(ב) אנחנו לא מצביעים.

חיים כץ: על סעיף 7 להוציא סעיף קטן (ב) כבר הצבענו.

חיים כץ: אנחנו מצביעים על סעיף 8, סעיף 9, סעיף 11 וסעיף 12(ב) ו-(ה).

חיים כץ: מי בעד?

חיים כץ: מי נגד?

חיים כץ: מי נמנע?

חיים כץ: בעד – פה אחד סעיפים 8, 9, 11 ו12(ב) ו-(ה) אושרו.

חיים כץ: כל חברי הכנסת שרצו להצביע הצביעו והוועדה אישרה את הסעיפים.

חיים כץ: תודה רבה.

<נעה ברודסקי: פרק ד': חובות דיווח ובקרה עצמית 16.

<נעה ברודסקי: חובות דיווח ייצר אדם או שיווק מזון לבעלי חיים, ונודע לו כי במזון לבעלי חיים האמור מתקיימת אחת הנסיבות המנויות בסעיף 20(1), (2) או (6), חייב לדווח על כך למנהל, בהתאם להוראות שנקבעו לפי סעיף 36(ב)(17).

<נעה ברודסקי: ייצר אדם או שיווק מזון לבעלי חיים, ונודע לו על פגם או ליקוי בתהליך הייצור, השיווק, ההובלה או האחסון של המזון לבעלי חיים האמור, שיש בו כדי להשפיע על בטיחותו של המזון לבעלי חיים, חייב לדווח על כך למנהל בהתאם להוראות שנקבעו לפי סעיף 36(ב)(17).

<נעה ברודסקי: היה למחזיק בבעל חיים המשמש לייצור מזון או לרופא וטרינר המטפל בבעל חיים כאמור, יסוד סביר להניח כי אירע אחד מאלה, חייב הוא לדווח על כך למנהל בהתאם להוראות שנקבעו לפי סעיף 36(ב)(17): מחלה, פגיעה או נזק לבעל חיים שבטיפולו או שבהחזקתו, שנגרמו עקב הזנתו במזון לבעלי חיים, ושאינם צפויים באופן סביר בנסיבות העניין.

<נעה ברודסקי: ליקוי במזון לבעלי חיים או באופן8 הזנתו לבעל חיים, שיש בהם כדי להשפיע על בטיחותו של מזון לאדם המיוצר מבעל חיים שבטיפולו או בהחזקתו.

<פרץ שורק: לגבי חובת דיווח של וטרינרים.

<פרץ שורק: יש לנו בעיה ענקית שלפחות בהזנת מעלה גירה הווטרינרים לא מתמצאים בהזנה ולא מעט מקרים, כשהם לא יודעים, הם זורקים את זה להזנה.

<פרץ שורק: אנחנו נמצאים כאן במצב שבעצם כל אי בהירות תצטרך חובת דיווח.

<פרץ שורק: יש כאן דבר שהוא גורף מדי.

<פרץ שורק: צריך לתעל אותו לדברים שברור שהם הזנה.

חיים כץ: מה אומר משרד החקלאות?

<אפרת אביאני: הסעיף הזה הוא אחד הביטויים הכי חזקים לאחריות היצרן והמשווק, וגם לנושא השקיפות.

<אפרת אביאני: זאת אומרת, זה סעיף מאוד מאוד חשוב שגם מטיל אחריות על מי שמטפל בבעלי החיים ובא במגע עם המזון ועם המזון שבעלי החיים אוכלים.

<אפרת אביאני: אומרים לו, תגדיל ראש, תשים לב, אם יש מחלה או איזה מצב בריאותי של בעל החיים שאתה חושב שהוא קשור למזון, הרגולטור צריך לדעת על זה.

<אפרת אביאני: כתבנו כאן גם "ושאינם צפויים באופן סביר בנסיבות העניין".

<אפרת אביאני: זאת אומרת, אנחנו לא מצפים שהרופא הווטרינר, כל סיטואציה שהיא שגרתית, אם זה עגל שאוכל מזון רך ויש איזו תופעה, הוא צריך מיד לדווח למנהל.

<אפרת אביאני: זה בדיוק המקום בו צריך להפעיל שיקול דעת.

<אפרת אביאני: אם יוצא שיש דיווחים עודפים, זה עדיף מאשר דיווחים שכן היו צריכים להגיע ולא מגיעים.

חיים כץ: אני מקווה שקיבלת תשובה.

<פרץ שורק: כן.

<פרץ שורק: תשובה לא משכנעת בנסיבות המציאות.

<פרץ שורק: אם מותר לי להסביר.

<פרץ שורק: אנחנו נתקלים הרבה מאוד במקרים כשיש לנו עדר שלם שמשלשל מסיבות לא ידועות, ואני אומר לא ידועות בצורה ברורה.

<פרץ שורק: אפשר לשלוח את הדיווחים למשרד החקלאות ונגיע למצב שיש כסת"ח וזה בסדר.

<פרץ שורק: זאת מטרת הסעיף.

חיים כץ: מה אומר משרד החקלאות?

חיים כץ: איש המקצוע.

<נדב גלאון: אכן צריך להבדיל בין אירוע קטן לאירוע גדול והגבול ביניהם לא תמיד ברור.

<נדב גלאון: גם פרץ שורק יודע שאם רפת שלמה משלשלת, זה משהו שצריך להודיע עליו כי גם את משרד הבריאות זה מעניין וגם את משרד החקלאות זה מעניין ואנחנו יודעים שבדרך כלל וטרינר שפוי יודע להבדיל בין אירוע קטן לאירוע גדול.

<נעה ברודסקי: 17.

<נעה ברודסקי: איסוף עצמי של מזון לבעלי חיים ייצר אדם או שיווק מזון לבעלי חיים, ויש לו חשד סביר לקיומה של נסיבה מהנסיבות המנויות בסעיף 20, שיש בה כדי לגרום לפגיעה או לנזק לבריאותו, לגופו או לחייו של אדם או של בעל חיים כתוצאה משימוש באותו מזון לבעלי חיים, חייב הוא לדווח מידית למנהל ולנקוט את כל האמצעים הנדרשים לשם מניעת השיווק של המזון לבעלי חיים והחזרתו מן השוק ולהחזיקו במקום שבשליטתו הבלעדית עד לקבלת הוראות מהמנהל.

<נעה ברודסקי: היה מזון לבעלי חיים מצוי שלא בשליטתו של מי שייצר או שיווק אותו, והתקיימו נסיבות המחייבות את החזרתו מן השוק לפי סעיף קטן (א), חייב מי שייצר או שיווק את המזון לבעלי חיים כאמור להודיע למי שקיבל אותו מידיו ועל הנסיבות המחייבות את האיסוף כאמור.

<נעה ברודסקי: קיבל אדם הודעה בדבר חשד להתקיימותה של נסיבה המחייבת את החזרתו הכללית של המזון מן השוק, כאמור בסעיף קטן (ב), לא ישווק את המזון לבעלי חיים ולא ישתמש בו עד לקבלת הודעה אחרת מהמנהל.

<נעה ברודסקי: אני אבהיר שבסעיף קטן (ג) הכוונה שנעשה איסוף מלא וכללי ולא למקום אחד בו ספציפית הייתה בעיה עם השיווק שם.

חיים כץ: אנחנו מצביעים על פרק ד'.

חיים כץ: מי בעד?

חיים כץ: מי נגד?

חיים כץ: מי נמנע?

חיים כץ: בעד – פה אחד

חיים כץ: פרק ד' אושר פה אחד.

<נעה ברודסקי: פרק ה': סמכויות פיקוח ואכיפה סימן א': אמצעי פיקוח ואכיפה מינהליים 19.

<נעה ברודסקי: בדיקת מזון לבעלי חיים המנהל רשאי להורות למחזיק במזון לבעלי חיים לבצע בו בדיקה, לרבות בדיקה במעבדה שהוכרה לפי סעיף 34, אם קיים חשד סביר שהתקיימה בו נסיבה מהנסיבות המנויות בסעיף 20.

<נעה ברודסקי: המנהל רשאי להורות על ביצוע בדיקות מדגמיות כאמור בסעיף קטן (א), גם אם לא קיים חשד כאמור באותו סעיף קטן, בהתאם להוראות לפי סעיף 36(ב)(18).

<נעה ברודסקי: 20.

<נעה ברודסקי: מניעת שיווק של מזון לבעלי חיים, איסופו ומניעת שימוש בו המנהל רשאי להורות על מניעת שיווק של מזון לבעלי חיים, על איסופו, על מניעת השימוש בו וכן לתת הוראות לעניין החזקתו, הובלתו והטיפול בו, אם מצא שהדבר דרוש למניעת פגיעה או נזק לבריאותו, לגופו או לחייו של אדם או של בעל חיים ושיש חשד סביר שמתקיימת בו נסיבה מהנסיבות האלה: הוא מזוהם או מכיל חומר מזיק בשיעור העולה על השיעור המרבי המותר או מכיל תכשיר רפואי שדאינו רשום לפי פקודת הרוקחים או שאינו בהתאם לרישום.

<נעה ברודסקי: הוא חומר גלם אסור או שיוצר מחומר גלם אסור.

<נעה ברודסקי: הוא יוצר או שווק בלא היתר, בניגוד לתנאי ההיתר או בניגוד להוראות לפי חוק זה.

<נעה ברודסקי: נפל פגם או ליקוי בתהליך הייצור, השיווק, ההובלה או האחסון שלו.

<נעה ברודסקי: הוא אינו מסומן בסימון מאושר.

<נעה ברודסקי: הוא אינו ראוי להזנת בעלי חיים מסיבה אחרת שאינה מנויה בפסקאות (1) עד (5).

<יעל נוי: לשכת מכוני תערובת.

<יעל נוי: תזונאית.

<יעל נוי: רציתי הבהרה לגבי סעיף קטן (6) כי זה מאוד כללי הנושא הזה.

<אפרת אביאני: אנחנו מונים כאן נסיבות בהן משהו לא בסדר עם המזון.

<אפרת אביאני: אנחנו מנינו ארבע נסיבות שהחוק מדבר עליהן, שאלה קריטריונים חוקיים וזה או שנמצא בו חומר מזיק, שזה משהו שקבוע בחוק, או תכשיר רפואי שאינו רשום, שזה משהו חוקי, או חומר גלם אסור, שגם הוא קריטריון חוקי, יוצר או שווק בלא היתר, גם זה.

<אפרת אביאני: כל הסעיפים האלה הם בעצם סעיפים שהחוק דורש, אבל יכול להיות שיש איזו תקלה במזון שהחוק אפילו לא יכול לצפות, שהמחוקקים לא יכולים אפילו לחשוב על סוג כזה של תקלה, אבל זה הופך את המזון הזה למזון לא ראוי להזנת בעלי חיים.

<אפרת אביאני: כדי לא להשאיר סיטואציה בה יש סיכון לבריאות הציבור, לבריאות בעלי החיים ואין סמכות, אנחנו הוספנו גם את הסעיף הזה שהוא לכל המצבים אותם אנחנו לא יכולים לצפות מראש.

<נעה ברודסקי: המנהל רשאי להורות על פרסום הודעה לציבור הנוגע לעניין בדבר הוראות שנתן לפי סעיף קטן (א).

<נעה ברודסקי: היה לאדם יסוד סביר להניח שהתקיימה נסיבה מהנסיבות המנויות בסעיף קטן (א) או קיבל הוראה בעניין מהמנהל, לא ישווק את המזון לבעלי חיים ולא ישתמש בו עד לקבלת הודעה אחרת מהמנהל.

<דפנה שלו קורנבליט: לגבי סעיף 20(א) ו-(ב), אנחנו לא כל כך מבינים למה זאת סמכות רשות של המנהל ולא סמכות חובה.

<דפנה שלו קורנבליט: אם באמת יש חשד לזיהום של המזון, המזון הזה לא צריך להיות משווק.

<דפנה שלו קורנבליט: אם המזון משווק, צריכה להיות מפורסמת הודעה על כך לציבור.

<אפרת אביאני: המשפטנים יודעים שהרבה פעמים כאשר כתוב רשאי, המשמעות היא חייב.

<אפרת אביאני: אנחנו לא חושבים שיש צורך לחדד כאן את הנקודה הזאת.

<אפרת אביאני: יהיו סיטואציות בהם זאת תהיה סמכות חובה.

חיים כץ: אם המשפטנים יודעים למה אדם טבע ודין לא יודעים?

<דפנה שלו קורנבליט: אנחנו מכירים את הפרשנות של סמכות.

חיים כץ: אם אתם מכירים, זה בסדר.

<נעה ברודסקי: על סעיף 21 כבר הצבענו.

<נעה ברודסקי: 22.

<נעה ברודסקי: הזדמנות לטעון לעניין מניעת שיווק והוראות איסוף והשמדה לא יורה המנהל על מניעת שיווקו של מזון לבעלי חיים, על החזרתו מן השוק או על מניעת השימוש בו לפי סעיף 20 אלא אם כן הודיע על כך למחזיק, ליצרן או למשווק העיקריים העלולים להיפגע מההחלטה זמן סביר לפני מתן ההוראה, ואפשר לו להשמיע את טענותיו בפניו בכתב או בעל פה, ואולם, אם מצא המנהל כי עלול להיות סיכון מידי לבריאותו, לגופו או לחייו של אדם או של בעל חיים, רשאי הוא להורות כאמור, אף בלא שנתן קודם לכן הודעה כאמור ואפשר לו להשמיע טענותיו.

<נעה ברודסקי: ובלבד שיאפשר ליצרן או המשווק כאמור להשמיע את טענותיו תוך שבעה ימים מיום מתן ההחלטה.

<נעה ברודסקי: לא יורה המנהל על השמדתו של מזון לבעלי חיים לפי סעיף 21, אלא אם כן הודיע על כך למחזיק, ליצרן או למשווק העיקריים העלולים להיפגע מההחלטה זמן סביר לפני מתן ההוראה, ואפשר לו להשמיע את טענותיו לפניו, בכתב או בעל פה, ואולם, אם מצא המנהל כי קיימת אפשרות ממשית לסיכון מידי לבריאותו, לגופו או לחייו של אדם או של בעל חיים, רשאי הוא להורות כאמור, אף בלא שנתן קודם לכן הודעה כאמור ואפשר לו להשמיע טענותיו.

<יעל נוי: אפשר הבהרה?

חיים כץ: כן.

<יעל נוי: לקחו והשמידו תערובת אבל מה קורה לזה שייצר?

<יעל נוי: הוא לוקח על עצמו את כל העלויות ואת כל הנזק שנגרם לו, גם תדמיתי וגם כספי?

<אפרת אביאני: נכון.

<אפרת אביאני: זה המצב היום.

<אפרת אביאני: זה המצב גם במזון לבני אדם.

<ישעיהו פורת: פורום מרכזי מזון.

<ישעיהו פורת: במקרה כזה, האם אנחנו רשאים לתבוע את המדינה?

חיים כץ: אתה רשאי לתבוע את מי שאתה רוצה, גם אם היא תגיד לך כן וגם אם היא תגיד לך לא.

חיים כץ: יש כאן הרבה עורכי דין וכל מה שתגיד להם, הם יעשו ושלם להם לפי ישיבות ואותו עורך דין ישתדל שזה לא ייגמר.

אבשלום וילן: לפי הטקסט כאן אין לתביעה כזאת כל סיכוי.

חיים כץ: בסדר, אבל הוא לא שאל אם לתביעה יש סיכוי.

חיים כץ: הוא שאל אם הוא רשאי והתשובה היא שהוא רשאי.

<נעה ברודסקי: 23.

<נעה ברודסקי: סמכויות פיקוח מיוחדות לעניין מזון מיובא לבעלי חיים בלי לגרוע מהוראות סימן זה, אם קיים חשד סביר שלא מתקיימים במזון מיובא לבעלי חיים, תנאי ההיתר שניתן לייבואו לפי סעיף 3 או הוראות אחרות לפי חוק זה, או שהמנהל מצא שהדבר דרוש באופן סביר למניעת סיכון לבריאותו, לגופו או לחייו של אדם או של בעל חיים, רשאי הוא להורות על מניעת שיווקו ולתת הוראות לעניין אופן החזקתו והטיפול בו ובכלל זה להורות על החזרתו למקום ממנו יובא או על השמדתו.

<נעה ברודסקי: על הוראה לאסור שיווק מזון מיובא לבעלי חיים, להחזירו למקום שממנו יובא או להשמדתו, יחולו הוראות סעיף 22 בשינויים המחויבים.

<נעה ברודסקי: על אף האמור בכל דין, הוראות סעיפים קטנים (א) ו-(ב) והתקנות לפי סעיף 36(ב)(14) יחולו על הבאה או גרם הבאה של מזון לבעלי חיים, מהאזור ומשטחי המועצה הפלשתינית לישראל, למעט אם הוא יוצר כדין ביישוב הנתון לפיקוח המנהל ומצוי בשטח יישוב כאמור עד להבאתו לישראל.

<נעה ברודסקי: בסעיף זה, "אזור" ו"שטחי המועצה הפלשתינית" – כהגדרתם בתוספת לחוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה ושומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ"ז-1967.

<נעה ברודסקי: 24.

<נעה ברודסקי: ביצוע הוראות בדיקה, איסוף או השמדה נתן המנהל הוראה לפי סעיפים 19, 20, 21 או 23 וההוראה לא בו צעה בתוך פרק זמן סביר בנסיבות העניין, רשאי המנהל או מפקח לתפוס את המזון לבעלי חיים שלגביו ניתנה ההוראה, ולבצע פעולות הנחוצות באופן סביר לקיומה.

<נעה ברודסקי: הוצאות שהוצאו לשם ביצוע הוראה כאמור בסעיף קטן (א), ובכלל זה הוצאות הובלת המזון לבעלי חיים ואחסונו עד לביצוע ההוראה, מוטלות על מי שהיה חייב לבצעה.

חיים כץ: סעיף 25 כבר אושר.

חיים כץ: סעיף 26, למעט פסקה (1).

חיים כץ: תקריאי את פסקה (1).

<נעה ברודסקי: 26.

<נעה ברודסקי: סמכויות פיקוח ואכיפה לשם פיקוח על ביצוע הוראות לפי חוק זה, רשאי מפקח, לאחר שהזדהה לפי סעיף 27 – לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג בפניו את תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו.

<נעה ברודסקי: גם סעיף 27 אושר.

<נעה ברודסקי: אני עוברת לסעיף 27א.

<נעה ברודסקי: 27א.

<נעה ברודסקי: סייג לתחולה על מערכת הביטחון על אף הוראות סעיף 26, לא יפעיל מי שהוסמך לכך לפי חוק זה את סמכויותיו כלפי מערכת הביטחון אלא לאחר שעבר התאמה ביטחונית כמשמעותה בסעיף 15 לחוק הביטחון הכלי, התשס"ב-2002.

<נעה ברודסקי: שר החקלאות ופיתוח הכפר, בהסכמת השר הממונה, יקבע בנהלים תנאים לשימוש בסמכויות לפי חוק זה כלפי מערכת הביטחון.

<נעה ברודסקי: הוראות סעיף קטן (ב) יחולו גם על שינוי התנאים שנקבעו לפי אותו סעיף קטן.

<נעה ברודסקי: בסעיף זה – "מערכת הביטחון" – כל אחד מאלה: משרד הביטחון ויחידות הסמך שלו.

<נעה ברודסקי: צבא הגנה לישראל.

<נעה ברודסקי: יחידות ויחידות סמך של משרדי ראש הממשלה שעיקר פעילותן בתחום ביטחון המדינה.

<נעה ברודסקי: מפעלי מערכת הביטחון כמשמעותם בסעיף 20 לחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998, שאינם יחידות כאמור בפסקה (3) ואשר שר הביטחון הודיע עליהם לשר החקלאות ופיתוח הכפר.

<נעה ברודסקי: משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר והרשות להגנה על עדים.

<נעה ברודסקי: "השר הממונה" – כמפורט להלן, לפי העניין: לעניין הגופים המנויים בפסקאות (1), (2) ו-(4) להגדרה "מערכת הביטחון" – שר הביטחון.

<נעה ברודסקי: לעניין הגופים המנויים בפסקה (3) להגדרה "מערכת הביטחון" – ראש הממשלה.

<נעה ברודסקי: לעניין הגופים המנויים כפסקה (5) להגדרה "מערכת הביטחון" – השר לביטחון הפנים.

<פרץ שורק: אפשר לבקש להכפיף את החקלאים למשרד הביטחון?

<נעה ברודסקי: 28.

<נעה ברודסקי: טיפול בבעל חיים לאחר תפיסתו על אף האמור בסעיף 26(ב)(2), בעל חיים שנתפס לפי חוק זה יועבר למקום שעליו יורה המנהל או רופא וטרינר ממשלתי כהגדרתו בפקודת מחלות בעלי חיים.

<נעה ברודסקי: המנהל רשאי להורות על ביצוע בדיקה בבעל חיים שנתפס כאמור, ובכלל זה להורות על נטילת דגימות מגופו או מתוצרתו, אם מצא שהדבר נחוץ לשם גילוי ליקויים במזון לבעלי חיים או לשם פיקוח על קים הוראות לפי חוק זה.

<נעה ברודסקי: בעל חיים שנתפס לפי חוק זה לא יוחזר לרשות בעליו או מחזיקו, אלא באישור המנהל לאחר שקבע אין בהחזרתו כדי לסכן את בריאות הציבור.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: אנחנו מצביעים על אישור פרק ה'.

חיים כץ: מי בעד?

חיים כץ: מי נגד?

חיים כץ: בעד – פה אחד

חיים כץ: פרק ה' אושר פה אחד.

חיים כץ: תם ולא נשלם.

חיים כץ: סדר היום מגביל אותנו.

חיים כץ: אנחנו גוררים איחור ויש אנשים שמחכים בחוץ לישיבה הבאה.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: נדווח לכם על תאריך המשך.