ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 143, 2014-01-20 11:30

עמרם מצנע: שלום לכולם.

עמרם מצנע: הדיון הוא בהצעת חוק לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ואיראן, התשע"ד-2014, הכנה לקריאה ראשונה.

עמרם מצנע: יוזם הצעות החוק הוא חבר הכנסת שמעון אוחיון.

שמעון אוחיון: שלום לכולם ותודה רבה אדוני היושב ראש על קיום הדיון במהירות רבה.

שמעון אוחיון: אם היה עיכוב, זה בגלל שגם המשרד לאזרחים ותיקים שעשה עבודה יסודית, נאלץ כמובן לטייל בין כמה וכמה משרדים כדי לגבש את הצעת החוק.

שמעון אוחיון: הייתה כאן עבודה יפה ואינטנסיבית עד שמצאנו את הנוסחה הנכונה שמייצגת מצד אחד את עיקר הרעיונות בהם רצינו, לציין גם את הגירוש וגם את היציאה כי לא בכל מקום גורשו.

שמעון אוחיון: הרעיון הוא גם לציין ולקיים טקסים מרכזיים והשר לאזרחים ותיקים בוודאי יהיה אחראי לנקודה הזאת.

שמעון אוחיון: הנקודה השנייה היא שנוכל באמצעות משרד החוץ להגביר את המודעות בקשר לסוגיית הפליטים היהודים מארצות ערב.

שמעון אוחיון: נדמה לי שהיה ניסיון לבדוק תאריך אחר בהקשר להחלטת הליגה הערבית, תאריך כמו ה-17 בפברואר.

שמעון אוחיון: מאחר והתאריך הוזכר בדיונים או בוועדות שונות אבל לא היו לנו ממש מסמכים, תוך כדי התייעצות מומחים, המשרד לאזרחים ותיקים פנה למומחים, אבל מאחר ולא היה לנו מסמוך של התאריך הזה, חזרנו אל התאריך שהיה בהתחלה, ה-30 בנובמבר כדי לציין את יום היציאה והגירוש.

שמעון אוחיון: נראה לי שההצעה המגובשת כאן באמת עונה על הצרכים של מטרת החוק ולכן אני מבקש שהוועדה תאשר את הצעת החוק לקריאה ראשונה.

עמרם מצנע: תודה.

עמרם מצנע: מי שרוצה לדבר, אני מבקש שיירשם.

עמרם מצנע: שיעביר פתק רשום למנהלת הוועדה.

עמרם מצנע: לבנה זמיר, יושבת ראש ארגון יוצאי מצרים.

<לבנה זמיר: תודה רבה.

<לבנה זמיר: אני לא בטוחה על מה דנים היום.

<לבנה זמיר: האם דנים על המילה פליטים או מורשת?

עמרם מצנע: דנים על הצעת חוק ספציפית.

<לבנה זמיר: הפליטות, אם הוא קצת בחילוקי דעות, אני רוצה לחזק אותה על ידי מסמך.

<לבנה זמיר: את המסמך הזה הבאתי לאו"מ ב-21 לנובמבר עת הוזמנתי על ידי ה-World Jewish Congress לתת עדות ולדבר כדי שגם האו"מ יכיר במיליון יהודים מארצות ערב כפליטים.

<לבנה זמיר: הם נדהמו כשביקשתי להקרין על המסך את הסרטיפיקט לפליטים שהוצא ליהודי מצרים כאשר גורשו או עזבו מרצונם הטוב אבל בוטלה להם אזרחותם המצרית או שבכלל לא הייתה להם אזרחות כזאת למרות שאבות אבותיהם נולדו במצרים, הגיעו לצרפת או לאיטליה וקיבלו תעודת פליט שהונפקה להם על סמך אמנת ניו יורק משנת 1954, כי הגירוש הגדול היה ב-1956, ועל ידי מנדט של הנציג העליון של האומות המאוחדות.

<לבנה זמיר: זאת תעודה שמוכיחה שיהודי מצרים היו פליטים וככאלה הם התקבלו לא רק בישראל וקיבלו אזרחות שלא הייתה להם אלא גם בצרפת, גם בארצות הברית כאשר 10,000 יהודי מצרים הגיעו לשם.

<לבנה זמיר: אני לא מדברת רק על יהודי מצרים אלא גם על יהודי עירק שעזבו או גורשו, נשארו ללא נתינות עיראקית וללא נתינות בכלל והפכו לפליטים.

<לבנה זמיר: אמריקה קיבלה 10,000 יהודים ממצרים כפליטים ונתנה להם אזרחות כי אחרת הם היו נחשבים למהגרי עבודה.

<לבנה זמיר: כנ"ל בצרפת, באנגליה, באיטליה, באוסטרליה, בארגנטינה ועוד.

<לבנה זמיר: קיבלו אזרחות חדשה.

<לבנה זמיר: גם בישראל קיבלנו אזרחות חדשה אבל מצד משפחתי אנחנו אלפיים שנים במצרים, אז מה זה אם לא היינו פליטים?

<לבנה זמיר: זה לא חלם אלא זה אמיתי.

<לבנה זמיר: המילה פליטות היא היסטוריה של עם ישראל והיא חלק ממנו.

<לבנה זמיר: יכול להיות שהכנסת הזאת וגם ממשלת ישראל צריכה להחליט אם פליטות יהודית היא פוליטיקה או האם זאת היסטוריה כי ציפי לבני טוענת שזאת היסטוריה ולא פוליטיקה ולכן היא לא מעלה את זה במשא ומתן, והיא אמרה את זה קבל עם ועדה בכנס של פרלמנטרים אירופאיים של ה-World Jewish Congress.

<לבנה זמיר: היא אמרה שזה לא קשור, זאת היסטוריה של יהודי ארצות ערב וזאת לא פוליטיקה וכאן אומרים שזאת פוליטיקה ולא היסטוריה.

<לבנה זמיר: בואו נחליט.

<לבנה זמיר: תודה.

עמרם מצנע: תודה רבה.

עמרם מצנע: מאיר כחלון, בבקשה, יושב ראש מרכז ארגוני יוצאי ארצות ערב ולוב.

<מאיר כחלון: אני שמח שסוף כל סוף מתקיימת ישיבה של ועדת החינוך ואני רוצה לברך את חבר הכנסת שמעון אוחיון על שהביא את הנושא הזה כאחד הסעיפים שמרכז הארגונים קיים דיון עם מדינת ישראל, עם ממשלת ישראל, עם שר החוץ במספר נושאים ובין הנושאים היה גם יום הזיכרון לגירוש.

<מאיר כחלון: אנחנו קראנו לזה גירוש.

<מאיר כחלון: יש הצעה לתקן את זה ולומר יציאה וגירוש יחד.

<מאיר כחלון: נשמח אם יאשרו את זה כיציאה מהגירוש כדי שהיום הזה באמת יהיה יום בו כל עם ישראל ידע שהיו יהודים בארצות ערב והם חיו שם, התפתחו שם והייתה להם מורשת מצוינת, ו-65 שנים אחרי קום המדינה אנחנו דנים על יהודי ארצות ערב, מה קרה אתם ולמה הגיעו למה שהגיעו.

<מאיר כחלון: בנושא הזה של יהודי ארצות ערב, אנחנו תובעים.

<מאיר כחלון: התקבלה כבר החלטה בכנסת שהזכויות של יהודי ארצות ערב שוות לוויכוח שמתקיים לגבי זכויות הפליטים הערבים שעזבו את הארץ הזאת או גורשו ממנה, אנחנו רוצים להבטיח שכל הסדר או כל משא ומתן ייקח בחשבון את זכותנו, היהודים שגורשנו משם, 850 אלף יהודים שעזבו ללא שום דבר.

<מאיר כחלון: השאירו רכוש פרטי ורכוש רוחני ותרבותי שלהם אחרי שחיו שם אלפי שנים.

<מאיר כחלון: אני שמח שוועדת החינוך דנה בעניין הזה.

<מאיר כחלון: אני גם יודע שמשרד החינוך לקח על עצמו את הפרויקט והוא מתחיל להזיז אותו בבתי הספר.

<מאיר כחלון: אנחנו רוצים שביום הזה יתקיים דיון ארצי גם בכנסת וגם בכל מקום במדינת ישראל כדי שיהודי ארצות ערב ייזכרו בעשייה שלהם ובבנייה שלהם ושהגיעו לארץ הזאת.

<מאיר כחלון: אנחנו לא כמו הפליטים הערבים שיצאו מכאן, שארצות ערב מנצלות אותם לפוליטיקה.

<מאיר כחלון: היהודים שעזבו מארצות ערב ללא לחם הגיעו לארץ שלנו מתוך ציונות, מתוך גירוש, מתוך כל הבעיות והם בנו ונבנו אבל השאירו אחריהם הון ואת ההון הזה אנחנו תובעים ולא מוותרים עליו.

<מאיר כחלון: אני שמח שהתקבלה ההחלטה ואני שמח שאת ההחלטה הזאת נקבל גם היום.

<מאיר כחלון: ב-30 בנובמבר, ביום הזה בלוב נשחטו 133 יהודים כתוצאה מההכרזה על הקמת מדינת ישראל.

<מאיר כחלון: הערבים לא ויתרו לנו בשום מקום ובשום מדינה ערבית.

<מאיר כחלון: הם תמיד ראו בנו ככלי לשימוש לכל דבר.

<מאיר כחלון: לכן אנחנו רואים בעניין הזה חשיבות גדולה מאוד ואני מבקש מכולנו יחד כאן לאשר את התאריך הזה.

<מאיר כחלון: אני רוצה להודות לכל הגורמים שתרמו ועשו ובראש וראשונה למשרד החוץ שהוביל אתנו מהלך כבר לפני חמש שנים.

<מאיר כחלון: אני רוצה להודות לחבר הכנסת נסים זאב שעשה עבודת קודש להוביל את המהלך בהחלטה בכנסת לגבי זכויות יהודי ארצות ערב ואני רוצה להודות לכל חברי הוועדה שנוכחים כאן ולכל נציגי המשרדים.

<מאיר כחלון: אני רוצה להודות למשרד לאזרחים ותיקים שהיום יהיה הגורם שיוביל את המהלך.

<מאיר כחלון: אני מקווה שהמשרד יעמיד אנשים מתאימים לטפל בנושא הזה של יהודי ארצות ערב וייתן להם תשובות לא רק במלים אלא גם בכספים כך שתהיה אפשרות לעשות את הפעולה בכל ארגון וארגון.

<מאיר כחלון: תודה רבה.

<אדי כהן: אני נציג יוצאי לבנון בארגון.

<אדי כהן: אני רוצה לומר לכם שכאשר אומרים פליטים, לפעמים נזכרים באירועי הפרהוד בשנות ה-50, ה-60 וה-70, אנשים שנפטרו ואנשים שעדיין בחיים.

<אדי כהן: אני גורשתי מלבנון בשנת 1991.

<אדי כהן: לא מדובר במאות שנים או בחמישים או בשישים שנים.

<אדי כהן: ארגון חיזבאללה חטף יהודים, רצח יהודים, רצח את יושב ראש הקהילה בלבנון, בין היהודים היה אבא שלי חיים כהן זכרונו לברכה שחטפו אותו ורצחו אותו.

<אדי כהן: בעקבות ההתנכלות אנחנו עזבנו את לבנון, אכן מרצוננו, נכון, לא רצינו להישאר שם.

עמרם מצנע: מה שנקרא מרצונכם החופשי.

<אדי כהן: נכון.

<אדי כהן: רצון חופשי.

<אדי כהן: לקחו לנו את הבית, את הרכב, את הרהיטים ואני מדבר על שנת 1991.

<אדי כהן: עכשיו יש לי הכול, יש לי את התמונות של היהודים שמופיעים בעיתון אל-נהר, בעיתון אל-ספיר.

<אדי כהן: כלומר, אלה לא שנות ה-50 או ה-60.

<אדי כהן: הייתי רוצה לשקול להוסיף בהצעת החוק את צאצאיהם או יורשיהם כי יגידו לך שפליטים נפטרו.

<אדי כהן: ההערה שלי היא להוסיף בהצעת החוק את המילה צאצאיהם או יורשיהם של הפליטים.

<אדי כהן: אני מבקש שמרכז הארגונים יהיה קשור להצעת החוק כי הוא הנציג הרשמי.

<אדי כהן: כלומר, השר רשאי, בהתייעצות עם מרכז הארגונים.

<אדי כהן: אלה שתי ההערות שאני מעלה ואני מבקש לשקול אותן בכובד ראש.

<מאיר כחלון: אדוני היושב ראש, החסרתי מילה אחת ואני רוצה לומר אותה כי חשוב שכולנו נדע.

<מאיר כחלון: הארגון העולמי של יהודים יוצאי לוב מקיים בחודש דצמבר 2014 יחד עם ממשלת איטליה ועם כל הקהילה היהודית באיטליה – גם לובית וגם יהודית – חמישה ימים של הצגה ומופע על הפליטות, על הגירוש.

<מאיר כחלון: ההצגה של דוקטור דוד ג'רבי והיא תיעשה במימון ממשלת איטליה, בשיתוף שלנו ובשיתוף יהודים טובים.

<מאיר כחלון: אני רוצה שנדע על כך.

<מאיר כחלון: אני חושב שאירופה חייבת לעשות זאת, ולא רק איטליה.

<מאיר כחלון: איטליה היא דוגמה לכך שנותנת תמיכה.

<מאיר כחלון: היא גם קלטה 5,000 יהודים שגורשו מלוב בשנת 1969 אחרי מלחמת ששת הימים ונתנה להם אפשרות קליטה כפליטים והיום כאזרחים.

<צבי גבאי: אני איש משרד החוץ לשעבר, יוצא עיראק.

<צבי גבאי: אני מברך על הדיון הזה.

<צבי גבאי: אחרי 65 שנים שמדינת ישראל חיה ותוססת, סוף סוף זוכרים שחצי האוכלוסייה של מדינת ישראל באה לכאן – תקראו לעצמכם איך שלא תקראו, האו"מ קרא ליהודים שבאו לכאן ממדינות ערב פליטים.

<צבי גבאי: הנציב העליון לפליטות של האו"מ, ב-1957, יש החלטה, הגדיר את היהודים שבאו ממדינות ערב כפליטים.

<צבי גבאי: הסבל שסבלו היהודים במדינות ערב הוא ארוך ומגוון.

<צבי גבאי: מדובר ב-12 מדינות ערביות בהן סבלו יהודים בתאריכים שונים ולכן כל תאריך שייקבע הוא תאריך טוב.

<צבי גבאי: לא צריך להתווכח.

<צבי גבאי: יהודי עיראק סבלו ב-1 ביוני 1941 כאשר בפרהוד נרצחו 180 אנשים.

<צבי גבאי: זאת הטרגדיה הגדולה בעיקר ממנה סבלו יהודי עיראק.

<צבי גבאי: שאלו לא עושים את זה בתאריך זה, אבל מסתבר שהפעולה הייתה בחג השבועות ובחג השבועות אי אפשר לעשות אזכרה.

<צבי גבאי: במורשת יהדות בבל עושים את זה שבוע אחרי או שבוע לפני.

<צבי גבאי: לכן אני מציע שלא נתווכח על התאריך.

<צבי גבאי: התאריך שנקבע הוא תאריך טוב והוא תאריך שצריך להיות כך שכולם יזכרו אותו במשך הדורות הבאים.

<צבי גבאי: במקרה ליהודי עיראק כיום יש עוד תוצאה של הפליטות שלהם.

<צבי גבאי: הארכיב של יהודי עיראק שנלקח בעיראק והובא על ידי האמריקאים לארכיון הלאומי בוושינגטון, מטרתו היא לטפל בארכיון הזה שנשדד מבתי כנסת ומבתי ספר של יהודים בעיראק על ידי סדאם חוסיין והיה במרתפים שם למשך תקופה כל כך ארוכה, דבר שגרם לו להירקב.

<צבי גבאי: כיום עיראק דורשת להחזיר לה את הארכיב הזה כי היא אומרת שהיא רוצה לזכור את המורשת של יהדות עיראק.

<צבי גבאי: כשהיהודים חיו שם, היא לא רצתה לזכור את היהודים שם.

<צבי גבאי: למזלם של כל היהודים יוצאי ערב, לא נשארו כיום יהודים בארצות ערב.

<צבי גבאי: מי שאומר למה אתם לא חוזרים למדינות ערב, אילו היהודים היו במדינות ערב, הם היו בראש וראשונה שעיר לעזאזל לכל המריבות במדינות ערב.

<צבי גבאי: אני רוצה לברך על היוזמה לקיים יום זיכרון.

<צבי גבאי: זה יום זיכרון לא רק עבורנו, עבור אלה שסבלו, אלא עבור הדורות הבאים כי לא נשארים יהודים במדינות ערב.

<צבי גבאי: בעיראק היו 150 אלף יהודים וכיום יש חמישה יהודים בלבד בבגדד.

<צבי גבאי: כנ"ל בכל הקהילות.

<צבי גבאי: לא נשארו יהודים ואם אנחנו לא נזכור אותם – ומרבית היהודים ממדינות ערב נמצאים כאן – הדורות הבאים גם הם לא יזכרו.

<לינדה מנוחין: את אבי בזמנו חטפו בעיראק, ב-1972, והרגו אותו.

<לינדה מנוחין: רציתי להציע חלק שבזמנו נשמט מהחוק שעבר בכנסת לגבי הזכויות של הפליטים היהודים מארצות ערב, חלק שמתייחס להטמעת תכנית לימודית בתוך משרד החינוך לכל בתי הספר.

<לינדה מנוחין: מאחר ואנחנו נמצאים כרגע בדיון של ועדת החינוך, רציתי שוב להעלות את הנושא הזה כי לא יתכן שבארץ גדלים ילדים שלא יודעים חמישים אחוזים מההיסטוריה של ההורים שלהם.

<לינדה מנוחין: זה נראה לי תמוה.

<לינדה מנוחין: רציתי להציע סרט שאמנם נעשה עלי – וזה לא כקידום יחסי ציבור שלי כי הסרט מצליח מצוין בארץ – שקוראים לו "צל בבגדד".

<לינדה מנוחין: הסרט מתאר את הטרגדיה המשפחתית שלנו שהיא חלק מהרבה סיפורים, גם של אדי בלבנון.

<לינדה מנוחין: גם בעיראק היו כמאה מקרים בהם אנשים נחטפו או חוסלו ואני לא מדברת על הפרהוד אלא זה חוץ מהפוגרום.

<לינדה מנוחין: אני מודה לוועדה על שהצלחנו להגיע עד הלום ואני מקווה שהנושא יטופל גם במסדרונות משרד החינוך.

<שלמה ישי: סגן מזכ"ל הסתדרות המורים.

<שלמה ישי: שלושים שנים אני איש חינוך ומנהל בית ספר.

<שלמה ישי: במשך כל השנים האלה הנושא הזה היה חסר מאוד במערכת החינוך.

<שלמה ישי: אני חושב שהמקום החשוב ביותר לעסוק בנושא הזה הוא במערכת החינוך.

<שלמה ישי: אני יליד טוניס, עליתי ארצה ב-1956 כתוצאה מעליית הערבים לשלטון, המוסלמים שקיבלו את השלטון בטוניס ואז באמת הייתה בריחה גדולה מאוד לצרפת וגם לכאן.

<שלמה ישי: ממש בריחה.

<שלמה ישי: פוגרומים גדולים לא היו אבל היו הרבה צרות.

<שלמה ישי: כולנו כאן דור של מבוגרים ואם אנחנו לא נדאג לכך שמערכת החינוך תקבל על עצמה את התפקיד הזה כמו שהיא מקבלת על עצמה תפקידים רבים אחרים בנושאים של מורשת ושל מסורת ושל שמירה על הצרכים האלה, אני חושב שבזה, עם כל הכבוד למשרד לאזרחים ותיקים, זה נחמד מאוד, הם יטפלו באזרחים הוותיקים אבל צריך לטפל באזרחים החדשים, באזרחים הצעירים שלא שמעו על זה ולא ידעו על זה.

<שלמה ישי: צריך להכין תכנית מגובשת ומסודרת לא ליום אחד אלא אולי לשבוע בתוך לימודי ההיסטוריה כי אחרת העניין הזה יישכח.

<דניאל מרון: אני ממשרד החוץ.

<דניאל מרון: אני רוצה לברך על קיום הישיבה הזאת ואני במיוחד רוצה לברך את חבר הכנסת שמעון אוחיון שמיום שנבחרת לכנסת, לקחת על עצמך לקדם את החוק החשוב הזה.

<דניאל מרון: אנחנו במשרד החוץ תומכים בחוק הזה ומובילים בהנחיית סגן ראש הממשלה ושר החוץ ליברמן פעולה בזירה הבינלאומית בנושא הזה.

<דניאל מרון: כל שנה אנחנו עורכים באו"מ כנס – הגברת זמיר סיפרה שהשתתפה בו – שמציף את הנושא הזה בזירה הבינלאומית.

עמרם מצנע: למה הניסוח הזה "שר החוץ רשאי"?

עמרם מצנע: למה לא שר החוץ יורה?

עמרם מצנע: גם משרד החינוך.

<דניאל מרון: אנחנו לא הכנסנו את המילה רשאי.

<דניאל מרון: אנחנו יכולים לומר שאנחנו מבצעים ואנחנו מבצעים כבר כמה שנים.

שמעון אוחיון: אני שמח שמשרד החוץ מסכים.

שמעון אוחיון: אני מקווה שגם משרד החינוך יורה.

<דניאל מרון: לפרוטוקול, אנחנו בהחלט מסכימים.

<דניאל מרון: אני רוצה לספר ליושב ראש ולכולם שזה לא סוד ולא הפתעה ששכנינו הערבים, והפלשתינאים במיוחד, השתלטו על סדר היום, על הנרטיב הבינלאומי.

<דניאל מרון: כל שנה ב-29 בנובמבר, כ"ט בנובמבר, יש אירוע גדול באו"מ לא לחגוג את תכנית החלוקה שהכירה בכך שתהיה מדינה יהודית בארץ ישראל אלא בזה שהם מדברים על הנכבה הפלשתינית, על מה שהם קוראים הגירוש של הפלשתינים מארץ ישראל וחסר בזירה הבינלאומית הנרטיב היהודי, הנרטיב הישראלי שמדבר על גירוש יהודי מדינות ערב ביוזמה מתואמת של הליגה הערבית ושל ההנהגה הערבית שבכוונה גירשה אותם בתגובה להכרזת העצמאות של ישראל.

<דניאל מרון: אנחנו רוצים לספר את הסיפור הזה.

<דניאל מרון: רק לסבר את האוזן.

<דניאל מרון: בשבוע שעבר התקיימה ישיבה באו"מ בה הכריזו על שנת סולידריות.

<דניאל מרון: שנה שלמה של סולידריות של האו"מ והעולם עם הנכבה הפלשתינית.

<דניאל מרון: זאת אומרת, שנה שלמה הם עכשיו חוגגים את זה שיש את הגירוש הפלשתיני ואנחנו חייבים להיות שם בזירה הבינלאומית, ואנחנו עושים את זה ונעשה את זה, כדי לספר את הסיפור שלנו, את הסיפור של איך גירשו את היהודים, איך לא התירו לנו להקים מדינה יהודית ואיך מאז ועד היום אנחנו נלחמים על הכרה במדינה יהודית בארץ ישראל.

<משה זעפרני: משרד החינוך.

<משה זעפרני: אני מברך על הצעת החוק.

<משה זעפרני: משרד החינוך נערך מזה הרבה שנים ואנחנו מבצעים דברים רבים בנושא הזה.

<משה זעפרני: הדבר הראשון, הוזכרה כאן תכנית לימודים ואכן זה נמצא בתכנית לימודים חובה.

<משה זעפרני: נמצאת לידי המפקחת על ההיסטוריה ותכף היא תדבר על כך.

<משה זעפרני: הדבר השני, ליום עצמו הקמנו, בלי כל קשר, צוותים.

<משה זעפרני: אני יושב כחבר בוועדה משותפת למשרד לאזרחים ותיקים, לארגונים, למכון בן צבי ואחרים ואנחנו הצענו את עזרתנו בשילוב הנושא בקרב תלמידים, בפעילויות חלק של תלמידים, והנושא מבוצע.

<משה זעפרני: אנחנו הקמנו צוות שישב ויעבוד על הכנת חומרים לקראת היום הזה.

<משה זעפרני: זה נעשה יחד עם שתי המפמ"ריות להיסטוריה ויחד עם מכון בן צבי.

<משה זעפרני: רכשנו זכויות לסרט שעוסק בנושא הזה של הפליטים היהודים והסרט הזה הולך להיות מופץ ב-5,000 בתי ספר.

עמרם מצנע: אותה שאלה ששאלתי את נציג משרד החוץ.

עמרם מצנע: למה זה רשאי ולא יורה?

<משה זעפרני: אני לא יכול לדבר על הניסוח המשפטי אלא על מה אנחנו עושים ואנחנו עושים.

<משה זעפרני: אני רוצה להזכיר דבר נוסף ואני מזמין את נציג הסתדרות המורים לרכוש את הסדרה.

<משה זעפרני: משנת 2000 אנחנו הוצאנו סדרה על קהילות ישראל במזרח במאות ה-19 וה-20.

<משה זעפרני: הפצנו אותה לבתי הספר ונשמח אם המורים ירכשו אותה ואם הסתדרות המורים תיתן אותה כשי לחג.

<אורנה כץ אתר: מנהלת תחום דעת היסטוריה בחינוך הממלכתי, מה שנקרא מפמ"ר.

<אורנה כץ אתר: אצלנו זה נמצא בתכנית הלימודים בשנתיים האחרונות כנושא חובה לבחינות הבגרות, כפרק חובה, והראיתי קודם את הבחינה.

<אורנה כץ אתר: צריך להבין שכאשר זה בשנתיים האחרונות, לוקח זמן עד שזה מופנם אצל כל המורים וכל התלמידים לומדים את זה.

<קריאה: לא כולם רוצים בזה.

<אורנה כץ אתר: נכון.

<אורנה כץ אתר: יש קצת התנגדויות של מורים אבל אנחנו עושים הרבה מאוד דברים כדי למתן את זה.

<אורנה כץ אתר: בין היתר אנחנו מכינים יחידות לימוד מתוקשבות שהן רב תחומיות עם קטעי סרטים.

<אורנה כץ אתר: מי שמאוד מאוד עוזר לנו כאן הוא כמובן דוקטור חיים סעדון יחד עם יד יצחק בן צבי, מת"ח, כי יחידות מתוקשבות הן יחידות שהן מאוד מאוד אטרקטיביות וכתוצאה מכך אנחנו מצפים שיותר ויותר מורים יתמחו בנושא הזה.

<אורנה כץ אתר: עשינו הרבה מאוד השתלמויות למורים.

<אורנה כץ אתר: לגבי החינוך הממלכתי דתי, הם מכניסים עכשיו תכנית לימודים חדשה וגם אצלם זה ייכנס בצורת נושא שהוא חובה.

<אורנה כץ אתר: כדאי לציין שלקראת ה-30 בנובמבר שנה הבאה אנחנו מתכוונים לעשות שיעור סינכרוני, כלומר שיעור מתוקשב שמתרחש בעת ובעונה אחת, לכל בתי הספר שיירשמו.

<אורנה כץ אתר: מהניסיון שלנו נרשמים אלפים ולפעמים עשרות אלפים, תלוי באיזה נושא.

<אורנה כץ אתר: היחידות המתוקשבות האלה תהיינה מוכנות לפי הערכה לקראת סוף מרץ שנה זאת.

<אורנה כץ אתר: כלומר, לשנה הבאה אנחנו כבר מוכנים לחלוטין.

<אורנה כץ אתר: אני גם הודעתי לכל המורים שהנושא הזה של יהודי ארצות המזרח הוא חובה, הוא לא יורד בשום ניקוד וכל מיני דברים מהסוג הזה, הוא נכנס בתוך נושאי החובה גם לפי התכנית החדשה של שבעים אחוזים ושלושים אחוזים, כך שכדאי למורים להתמחות בנושא.

<אורנה כץ אתר: אם כן, נכון שפעם היה פחות, אבל עכשיו זה נמצא ואנחנו עושים הרבה מאוד.

עמרם מצנע: יש מישהו ממשרד המשפטים?

עמרם מצנע: אתה יכול להסביר את המונח "רשאי"?

<דרור וגשל: המונח רשאי היה על פי בקשת המשרדים.

<סורל הרלב: היועץ המשפטי, המשרד לאזרחים ותיקים.

<סורל הרלב: קודם כל אני רוצה להודות לחבר הכנסת אוחיון על הברכות.

<סורל הרלב: במקרה הזה נעשתה כאן עבודת תיאום בין כל המשרדים ואז הגענו לחבר הכנסת אוחיון וקיבלנו גם את הערותיו.

<סורל הרלב: לאחר מכן גם הייעוץ המשפטי של הוועדה התייחס, כך שאנחנו מגיעים היום לוועדה הזאת אחרי שעברנו את כל סבבי ההערות.

<סורל הרלב: לנושא ציון פליטות בשם החוק.

<סורל הרלב: אני חושב שבנוסח שלנו, של הממשלה, הופיעה במקור פליטות אף כי הייתה בקשה של כמה שרים, כולל השר לאזרחים ותיקים.

<סורל הרלב: פליטות היה במקור בשם ולאחר מכן חבר הכנסת אוחיון ביקש שייאמר יציאה וגירוש.

<סורל הרלב: אני חושב שהסיבה לכך הייתה שלא רוצים לחגוג את הפליטות ולקיים יום לציון הפליטות.

<סורל הרלב: יש אולי משהו לא ראוי לבוא ולחגוג פליטות.

<סורל הרלב: בכל מקרה, גם בנוסח הנוכחי של החוק, בסעיף 1(א)(3) הפנינו לנושא הפליטות.

<סורל הרלב: יש חוק אחר ששומר על זכויות לפיצוי של הפליטים.

<סורל הרלב: צריך לזכור שהחוק הזה הוא עוד נדבך בהעלאה למודעות של הנושא ואני חושב שבשנים האחרונות יש התקדמות רבה בנושא הזה.

<סורל הרלב: זה עוד נדבך ואני חושב שהחשוב הוא העלאת המודעות.

<סורל הרלב: אותו סעיף 1(א)(3) לפיו משרד החוץ יקיים בנציגויות ישראל את ההעלאה למודעות הבינלאומית, זה אחד הסעיפים החשובים ביותר וזאת המהות.

<סורל הרלב: אני חושב שכדאי להיצמד למהות בהיבט הזה.

<סורל הרלב: לגבי "רשאי".

<סורל הרלב: אכן, זאת הייתה בקשה מהמשרדים.

<סורל הרלב: רשאי בדרך כל זה עניין כספי, להבדיל מחייב.

<סורל הרלב: כשכתוב רשאי בחוקים, זה אומר שהשר חייב לשקול.

<סורל הרלב: בדרך כלל ברמה הפרקטית למיטב הבנתי זה כמעט חייב.

שמעון אוחיון: אולי "יורה" בלי "חייב".

<סורל הרלב: "יורה", זה אומר לא חייב.

<סורל הרלב: אם משרד החוץ מסכים, אבל למיטב הבנתי בדיונים הוא לא הסכים.

עמרם מצנע: עכשיו הוא הודיע שהוא מסכים.

<מיכל חורין: בדרך כלל לגבי תכניות לימודים אנחנו משאירים את זה כ"רשאי".

<מיכל חורין: אנחנו מעדיפים שבחקיקה לא יהיה ביטוי של חובה לגבי תכניות לימודים.

<מיכל חורין: לכן "רשאי", ברגע שזה מצוין, כמו שאתם מבינים זה קורה בפועל.

<מאיר כחלון: ברגע שהוא רשאי, הוא יכול כן לעשות ויכול לא לעשות.

<מאיר כחלון: אני חושב שבנושא הזה חובה לעשות.

<מיכל חורין: זה נכון, אבל החוק הזה כן מעלה על נס את הפעילות החינוכית בנושא הזה.

<מיכל חורין: זה משהו שלא קורה לגבי נושאים אחרים.

<אדי כהן: אני רוצה לשאול את היועץ המשפטי למה אין את הצאצאים והיורשים.

עמרם מצנע: זה לא חוק של זכויות.

עמרם מצנע: אני לא חושב שזה דרוש.

<מאיר כחלון: את זה אנחנו עושים בנושא של מורשת ויש עניין של זכויות.

עמרם מצנע: חבר הכנסת אוחיון ואני אסכם.

שמעון אוחיון: אני מציע שנקבל את ההערה החכמה של היועצת המשפטית, שאנחנו נאשר את הצעת החוק כפי שהיא עכשיו, נקבל את הערת היושב ראש לגבי "יורה".

שמעון אוחיון: ננסה לנהל משא ומתן עם משרד החוץ שאני מבין שהוא מסכים ולכן נשאר משרד החינוך לגבי הקריאה השנייה והשלישית כי הרי זה יחזור לוועדה.

שמעון אוחיון: אנחנו רוצים להתקדם.

שמעון אוחיון: נעבור את הקריאה הראשונה, זה בוודאי יחזור לוועדה ואני מקווה שבינתיים אולי נקבל את הסכמת משרד החינוך לגבי המילה "יורה".

<מיכל חורין: אנחנו נבדוק.

<צבי גבאי: אני מציע במקום "יורה" או "רשאי" לומר ששר החינוך ידאג.

<מאיר כחלון: אדוני היושב ראש, מילה אחת שאני חייב לציין לגבי עזרתו הגדולה של הקונגרס היהודי העולמי בנושא.

<מאיר כחלון: התרומה שלו לפעילות של מרכז הארגונים בנושא יהודי ארצות ערב והוא עושה עבודת קודש ואני רוצה להודות לו.

<מאיר כחלון: אני אומר את זה כי אנחנו היום עובדים במשותף להקמת הבית הספרדי בירושלים בו יתרכז כל נושא יהודי ארצות ערב.

עמרם מצנע: תודה רבה.

עמרם מצנע: אני רוצה לומר מלים בשבחו של חבר הכנסת שמעון אוחיון שהוא חבר כנסת פעיל והוא חבר ועדה מאוד פעיל.

<קריאה: מחיאות כפיים.

עמרם מצנע: אפשר.

<יהודית גידלי: כמנהלת הוועדה אני חייבת לציין כי חבר הכנסת מצנע נבחר כפרלמנטר המצטיין.

עמרם מצנע: אין קשר בין אחד לשני.

עמרם מצנע: אני באמת חושב שהחוק הזה, פשוט ככל שהוא נראה ונשמע, הוא חשוב.

עמרם מצנע: הוא חשוב באספקטים רבים שבאים לידי ביטוי וזה קודם כל באמת חינוך, שורשים, והדבר השני הלא פחות חשוב הוא להביא בפני העולם את עניין גירוש יהודי מדינות ערב שנעשה כחלק מהקמתה של מדינת ישראל.

עמרם מצנע: אני חושב שזה באמת דבר שלא מונח מספיק קודם כל על שולחננו ואחר כך על השולחן הבינלאומי.

עמרם מצנע: אני מצטרף להצעה שאנחנו נאשר את ההצעה לקריאה ראשונה ולאחר הקריאה הראשונה אני מבקש ממך, חבר הכנסת אוחיון, שבתיאום עם משרד החינוך, עם המשרד לאזרחים ותיקים, עם משרד החוץ ועם משרד המשפטים להשמיט את המילה "רשאי".

עמרם מצנע: אני אומר לכם שרק מהיבט של רצינות החוק, לחוקק חוק ובתוכו להכניס את זה שהשר לאזרחים ותיקים רשאי, שר החינוך רשאי ושר החוץ רשאי, למה צריך חוק?

עמרם מצנע: אם כולם רשאים, לא צריך לחוקק את זה.

עמרם מצנע: אם הם רשאים, שיעשו את מה שהם רשאים ואני גם שומע שעושים את זה.

עמרם מצנע: החוק בא לתת מעמד וכשאתה מוסיף את המילה "רשאי" בתחילת כל משפט, זה שומט את הרעיון המרכזי שיש לחוק להיות חוק בספר החוקים של מדינת ישראל.

עמרם מצנע: אני בטוח שהנציגים שיושבים כאן, של משרד החוץ, של משרד החינוך ושל המשרד לאזרחים ותיקים, יוכלו לסכם ביחד עם משרד המשפטים.

עמרם מצנע: גם אם הופכים את ה"רשאי" ל-ינחה, יפעל, עדיין אין לזה משמעות תקציבית אבל יש לזה משמעות ברורה וחשובה.

עמרם מצנע: היועצת המשפטית של הוועדה תקריא את החוק ואנחנו נצביע עליו.

<מירב ישראלי: הצעת חוק יום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ואיראן, התשע"ד-2014 יום ציון – יהודי ארצות ערב ואיראן אחת לשנה, ביום 30 בנובמבר, יקוים יום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ואיראן.

<מירב ישראלי: ביום זה - השר לאזרחים ותיקים רשאי להורות על קיום טקס מרכזי לפתיחתו.

<מירב ישראלי: שר החינוך רשאי להודות על קיום פעילות חינוכית בקשר ליום האמור.

<מירב ישראלי: שר החוץ רשאי להורות על קיום פעילויות, לרבות באמצעות נציגויות ישראל בחוץ לארץ, להגברת המודעות הבין לאומית בקשר לפליטים היהודים יוצאי ארצות ערב ואיראן, כהגדרתם בסעיף 2 לחוק לשמירה על זכויותיהם של פליטים יהודים יוצאי ארצות ערב ואיראן, התש"ע-2010 ולזכותם לפיצוי.

<מירב ישראלי: הכנסת תקיים דיון מיוחד.

<מירב ישראלי: הדיון יתקיים במועד האמור או במועד סמוך.

<מאיר כחלון: המילה "רשאי" נשארת?

עמרם מצנע: מבחינת הפרוצדורה, זה עולה לקריאה ראשונה בנוסח הזה וזה חוזר אלינו לוועדה לקריאה שנייה ושלישית, אז יהיה השלב, אני מקווה, לעשות את התיקון של רשאי.

<דניאל מרון: אדוני היושב ראש, אנחנו ממליצים שהכותרת תהיה יהודים מארצות ערב בלי לציין את איראן וזאת מסיבות מדיניות.

<דניאל מרון: קהילה גדולה וחשובה עדיין מתגוררת באיראן.

<דניאל מרון: אנחנו מדברים על כל היהודים אבל אנחנו מדגישים את מדינות ערב.

<דניאל מרון: זאת הייתה עמדתנו כבר משנים ואני חושב שאין התנגדות לזה.

<נועה בלכר אורנשטיין: זה יום לציון וכן יש משמעות גם לחיים הלא פשוטים של יהדות איראן.

<נועה בלכר אורנשטיין: הרי איראן הוצאה מהמילה יהדות ערב כי היא איננה מדינה ערבית.

<נועה בלכר אורנשטיין: לכן אני חושבת שלא ניתן להוציא אותם.

<נועה בלכר אורנשטיין: מדובר כאן ביום לציון.

עמרם מצנע: קודם כל צריך להקשיב לאנשי משרד החוץ שאולי חוששים.

שמעון אוחיון: אפשר לכתוב ארצות האיסלם.

<דניאל מרון: אני מציע לקבל את זה כרגע כך.

עמרם מצנע: אני מציע שנשאיר את זה ובדיון בקריאה שנייה ושלישית נתלבט.

<מירב ישראלי: חל 30 בנובמבר ביום שישי או שבת, יקוים היום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ואיראן ביום חמישי שלפניו.

<מירב ישראלי: ביצוע השר לאזרחים ותיקים ממונה על ביצוע חוק זה.

עמרם מצנע: אנחנו מצביעים על אישור החוק.

עמרם מצנע: בעד – פה אחד

עמרם מצנע: הצעת החוק אושרה פה אחד.

<מירב ישראלי: לא נמצא כאן נציג האוצר.

<מירב ישראלי: אני חייבת לציין אם יש עלות תקציבית או אין עלות תקציבית.

<יהודית גידלי: הם הודיעו היום בשעה 10:00 שהם לא באים.

<מירב ישראלי: מבחינתי בשלב הזה אין עלות תקציבית.

<צבי גבאי: לפרוטוקול.

<צבי גבאי: אסור היה להכניס את איראן.

<צבי גבאי: כבר דיברנו על זה שנים.

<צבי גבאי: איראן לא כלולה.

<צבי גבאי: היא לא גירשה יהודים ולא יצאו ממנה יהודים.

<צבי גבאי: להפך.

<צבי גבאי: איראן הצילה אלפי יהודים עיראקים שיצאו מעיראק באופן בלתי לגלי והגיע לאיראן ושהו בה מספר שנים עד שעלו ארצה.

שמעון אוחיון: נבדוק את זה.

עמרם מצנע: כשזה יחזור לוועדה לקריאה שנייה ושלישית, נעלה את הדברים האלה ונחליט עליהם.

עמרם מצנע: אני רוצה להודות לכם.

עמרם מצנע: תודה רבה.