ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 185, 2014-01-19 11:00

מירי רגב: בוקר טוב לכולם, שבוע טוב.

מירי רגב: שיהיה לנו שבוע של בשורות טובות ועשייה טובה.

מירי רגב: אנחנו פותחים את הצעת חוק התכנון והבנייה, תיקון 102, סעיפים 27, 28, 58א ו-ג(5) עד (7), 31, 32, 35 עד 37 ו-52.

מירי רגב: אלה הסעיפים שנעבור עליהם היום.

מירי רגב: נתחיל בסעיף 52 לבקשתו של חבר הכנסת דב חנין ולאחר מכן נמשיך בסדר היום.

מירי רגב: נסיים את הנושאים האלה ונעבור לסקירה של בינת שוורץ בסוגיית הרישוי, ולאחר מכן נתייחס לרישוי.

מירי רגב: אני רוצה להביא את החוק להצבעה בשבוע האחרון של פברואר.

מירי רגב: זה אומר שיהיה כאן מרתון.

מירי רגב: הדיון האחרון שנדון בו לפני ההצבעה יהיה דיון על דיור בר השגה.

מירי רגב: אם לא נדון על הנושא הזה, זה לא יבוא להצבעה.

מירי רגב: זה התכנון.

מירי רגב: אתן לך אחר כך את התאריכים שקבעתי עם גדעון, שבוע שבו אנחנו יושבים ודנים על ההצבעות.

מירי רגב: עד השבוע הזה נדון גם בוועדה על דיור בר השגה.

מירי רגב: זה הסיכום שלי מבחינת סדר היום.

מירי רגב: זאת אומרת, אם נעבוד כפי שאנחנו מתכננים, לדעתי שניים-שלושה דיונים על הרישוי יספיקו, ואז דיור בר השגה.

מירי רגב: מי מציג את סעיף 52?

<תומר רוזנר: נסביר.

<תומר רוזנר: סעיף 52 להצעת החוק מתייחס לביצוע עבודות זמניות במיזם חשוב.

<תומר רוזנר: הסעיף הזה נדון בוועדה פעמיים, כאשר במהלך הדיונים הוועדה הציעה והממשלה קיבלה צמצום ניכר של ההצעה המקורית של הממשלה בהקשר הזה.

<תומר רוזנר: ההצעה עומדת כיום על שני מצבים שבהם יוכל שר הפנים, בצו מיוחד שהוא יחתום עליו בעצמו, לאחר התייעצות עם המועצה הארצית, להתיר עבודות זמניות.

<תומר רוזנר: מצב אחד הוא מצב שיש תכנית מופקדת וצריכים עבודות זמניות כדי להקדים את המאוחר ולבצע אותה.

<תומר רוזנר: מצב שני הוא מצבים חריגים של עבודות דחופות.

<תומר רוזנר: הדוגמאות שניתנו הן ביקור אישיות חשובה שדורש הכשרת שטח לאותו ביקור וכו'.

<תומר רוזנר: לטענת מספר משתתפים בדיונים נודע להם על קיום הדיון השני בסעיף הזה ברגע האחרון ולכן לא ניתנה להם הזדמנות להשמיע את דברם.

<תומר רוזנר: כדי להפיס את דעתם של אותם אנשים וכדי להבטיח את תקינות הליך החקיקה המלצנו ליושבת-ראש הוועדה, והיא קיבלה את המלצתנו, לאפשר את הדיון הנוסף הזה, למרות שאין חובה כזאת לדעתנו, מבחינת התקנון.

<תומר רוזנר: אבל לפנים משורת הדין וכדי להבטיח שכל הדעות יישמעו, החליטה יושבת-ראש הוועדה לאפשר את הדיון.

<תומר רוזנר: כדי שנהיה מרושתים על מה שאנחנו מדברים רוני תקריא בקצרה את הסעיף בנוסחו המעודכן, כדי שכולנו נהיה באותו דף.

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: ראשון הדוברים יהיה דב חנין שנרשם וביקש התייחסויות, אורי מקלב ותמר זנדברג – אם אתם רוצים.

מירי רגב: טלי ענבר מרכבת ישראל – לא כאן; שחר מרשות העתיקות – גם אינם; ניר מרשות הטבע והגנים; אורלי קרקוב מנתיבי ישראל – לא כאן; שרון קרני הכהן אחר כך.

<אלי בן-ארי: ואני, גברתי, לא נמצא?

מירי רגב: אתה לא רשום.

מירי רגב: אתם כבר הערתם.

<אלי בן-ארי: כן, אבל הערנו בחדר ריק, פחות או יותר.

מירי רגב: מה זה משנה?

מירי רגב: זה נרשם על-ידי היועץ המשפטי.

מירי רגב: אל תדאג.

מירי רגב: רוני, בבקשה.

מירי רגב: תקראי את הנוסח.

<רוני טיסר: "הוספת סעיף 266ה.

<רוני טיסר: אחרי סעיף 266ד לחוק העיקרי יבוא: פטור לעבודות זמניות לצורך ביצוע פרויקט בעל חשיבות לאומית 266ה.

<רוני טיסר: (א) נוכח שר הפנים כי קיים מיזם שהוא מיזם בעל חשיבות לאומית או פרויקט במחוז מסוים שהוא בעל חשיבות לכלל המחוז אשר לגביו קיימת תכנית מאושרת או תכנית שהופקדה, רשאי הוא, בצו, לאחר התייעצות עם המועצה הארצית, לקבוע פטור מהיתר לפי פרק ה' או מתכנית, לעבודות או לשימושים הנדרשים לצורך ביצוע אותו מיזם, ובלבד שהתקיימו כל אלה: (1) העבודות והשימושים יהיו זמניים ולתקופה שלא תעלה על התקופה הנדרשת להקמת המיזם; (2) העבודות והשימושים ייעשו בידי המדינה, בידי גוף הפועל מטעמה לאחר שהוסמך לכך לפי החלטת הממשלה או בידי רשות מקומית בלבד; (3) השר קבע תנאים לביצוע העבודות והשימושים שנועדו להבטיח כי ביצוע העבודות ייעשה על פי תקנית איכות ובטיחות וכן לעניין מקום ביצועם, הבטחת זמניותם ולעניין החזרת המצב לקדמותו ככל הניתן; (4) שר הפנים קבע מפרטים ותנאים שיבטיחו כי הקמה של בניין, ביצוע עבודה או שימוש, הפטורים מהיתר או מתוכנית לפי סעיף קטן (א), ייעשו באופן מקצועי ובטיחותי.

<רוני טיסר: (5) ביצוע העבודות והשימושים לא יסכל לאחר תום התקופה כאמור בפסקה (1) את ביצועה של תכנית שאושרה או תכנית שהוחלט להפקידה.

<רוני טיסר: (ב) נוכח שר הפנים במקרים חריגים, כי קיים מיזם שהוא מיזם בעל חשיבות ודחיפות לאומית שלצורך הקמתו, נדרשים עבודות או שימושים זמניים שאם ביצועם יותנה באישורה של תכנית או קיומו של היתר, לפי העניין, לא יהיה ניתן לממש את המיזם במועד הדרוש, רשאי הוא בצו, לאחר התייעצות עם המועצה הארצית, לקבוע פטור מהיתר לפי פרק ה' או מתכנית לעבודות או לשימושים הנדרשים לצורך ביצוע אותו מיזם למרות שלא קיימת תכנית מאושרת או תכנית שהופקדה ובלבד שיתקיימו התנאים המפורטים בסעיף קטן (א), בשינויים המחויבים.

<רוני טיסר: (ג) צו כאמור בסעיף קטן (א) או (ב), יפורסם באתר האינטרנט של משרד הפנים, 15 ימים לפחות לפני תחילת ביצוע העבודות או השימושים; שר הפנים רשאי לקבוע, במקרים חריגים, תקופה קצרה יותר.

<רוני טיסר: " חוץ מפסקה (4) הכול מוסכם.

מירי רגב: אוקיי, אז על זה אנחנו מוסכמים עם הממשלה, רק את סעיף (4) הם לא קיבלו.

מירי רגב: דב, בבקשה.

דב חנין: תודה, גברתי יושבת הראש.

דב חנין: קודם כול, תודה על כך שאת מקיימת את הדיון הזה שמאפשר לנו להתייחס לסעיף, ותודה לך, אדוני היועץ המשפטי, על כך שהמלצת על הדיון הזה.

דב חנין: ה אכן, גברתי יושבת הראש, התקיים בנושא הזה דיון.

דב חנין: אבל בפנייה מאוד אישית אלייך, מכיוון שבאותו דיון שהתקיים, שגם אני לא נוכחתי בו, הוביל אותו חברנו זבולון קלפה, שאני מאוד מעריך אותו, אבל אני חושב הסוגיה היא סוגיה רגישה מאוד מאוד וחשובה מאוד, ולכן חשוב גברתי שכיושבת ראש הוועדה גם את תכירי את הסוגיה, תבחני אותה, תגבשי עמדה ובסופו של דבר גם תצטרכי לשאת באחריות למה שייצא כאן.

דב חנין: אני, גברתי יושבת הראש - ואני חושב שיכולים להעיד עלי גם אנשי משרד הפנים, שזו הרפורמה הגדולה השניה שאנחנו מתמודדים אתה בדיוני הוועדה הזו - מנסה מאוד להיות ענייני ברפורמה הזאת ובכל דבר שהוא לא באמת בנפשי או בנפשנו להשתדל ללכת לקראת גישת המדינה, ככל האפשר, ולהגיע לפתרונות פרקטיים מוסכמים.

דב חנין: הסוגיה הזו היא סוגיה יוצאת דופן.

דב חנין: הסעיף הכביכול קטן הזה הוא לא פחות ממהפכה דרמטית בדיני התכנון והבנייה.

דב חנין: הדבר הזה הופך את החוק התכנון והבנייה למשהו שנמצא בסוגריים.

דב חנין: הסעיף מאפשר תחת הכותרת "עבודות זמניות" לבצע מיזמים עצומים, דרמטיים, הרסניים, מרחיקי לכת בלי תכנון, בלי תוכנית, וזה דבר שברמה המהותית סותר את העיקרון הבסיסי ביותר שעומד מאחורי חוק התכנון והבנייה, שאומר: קודם מתכננים ואחר כך בונים.

דב חנין: זה העיקרון הבסיסי של חוק התכנון והבנייה.

דב חנין: כל המנגנון שמוצע פה – שה בנייה בלי שקדמה לה תכנית, בלי שיש לפניה מנגנוני בקרה תכנוניים, בלי שיש שיתוף הציבור שקבוע היום בחוק – פותח פתח לפגיעה קשה, שרירותית, קיצונית, לפעמים בהיקף בלתי ידוע מראש בציבור ובסביבה.

דב חנין: יש לי המון דוגמאות, אבל אסתפק בדוגמה אחת שאתן מיד.

דב חנין: העבודות שאנחנו מדברים עליהן יכולות עבודות ענק, אלה יכולים להיות דברים שיש להם משמעות מרחיקת לכת לגבי כולנו.

דב חנין: לפעמים לצורך העבודות האלה צריך תוכנית מתאר נפרדת כדי להבין מה הנזקים, מה המשמעויות ומה ההיבטים.

דב חנין: למשל, סלילת רכבת לירושלים – תוכנית מאוד מבורכת ומאוד יפה, כולנו תומכים בה.

דב חנין: אבל כשמדובר על מנגנוני עזר, בצדק, הוחלט ליצור תוכנית מתאר נפרדת שתתייחס לדרכי העזר, שטחי התארגנות, מקומות למערומים ושפיכת עפר.

דב חנין: כל הדבר הזה מוצדק כי לכל הדברים עלולה להיות השפעה מאוד שלילית גם על האוכלוסייה שחיה מסביב, גם מבחינת מטרדים, גם מבחינת נזק סביבתי בלתי הפיך.

דב חנין: בדיוק בשביל זה יש לנו את דיני התכנון והבנייה, כדי שנוכל לטפל באופן נאות ולייצר פתרונות מאוזנים למקרים האלה.

דב חנין: כשפוטרים לגמרי מתכנון אנחנו מייצרים מצב שגם האזרחים לא יוכלו להתייחס לכך במסגרת התנגדויות, ארגונים לא יוכלו להצביע על נזקים סביבתיים חברתיים שייווצרו, ערכי טבע יוכלו להיפגע מבלי שמישהו יוכל להתמודד עם זה, מבלי שאנחנו חושבים בכלל על חלופות לאותן עבודות נלוות.

דב חנין: השיקול המשמעותי היחיד יהיה השיקול של החיסכון והנוחיות, וכמו שאנחנו יודעים לפעמים הזול בסופו של דבר הוא היקר ביותר.

דב חנין: הדבר הזה הוא באמת – אני אומר את זה בשפה עדינה - איוולת שנצטער עליה והתוצאה שלה תהיה המון עוולות, שאנשים יסתכלו מסביב ויגידו: מי אישר את הדבר המטורף הזה?

דב חנין: והתשובה תהיה: אף אחד לא אישר אותו.

דב חנין: אנחנו מאשרים אותו עכשיו, פה בכנסת, כשאנחנו מאפשרים למערכת להתנהל בצורה כזו, בלי בקרה ובלי שום מנגנוני תכנון רלוונטיים.

דב חנין: יש פה שני ערוצים, ששניהם מסוכנים – גם הערוץ של העבודה על-ידי המדינה או הרשות המקומית – המערכת הציבורית – בלי היתר.

דב חנין: זה מסלול בעייתי ומסוכן.

דב חנין: גם המסלול האחר, שמאפשר גם לגורמים אחרים לעשות את הדברים האלה - - -

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: אותם תנאים.

דב חנין: אדוני היועץ המשפטי, אני קורא את סעיף קטן (ב).

<כרמית יוליס: התנאים בפסקה (א).

דב חנין: אוקיי.

דב חנין: "שיתקיימו התנאים המפורטים בסעיף קטן (א), בשינויים המחויבים".

מירי רגב: השאלה היא אם נביא את זה לאישור ועדת הפנים, האם זה יכול לעשות קצת יותר סדר?

דב חנין: אני רוצה לתת דוגמה אחת.

דב חנין: יש לי כל כך הרבה דוגמאות, אבל ניסיתי לחשוב על דוגמה שגם תדע לדבר אלייך.

דב חנין: יש בפניי מכתב של מנהל בית-ספר שדה כפר עציון, בהתנחלות במקרה הזה.

דב חנין: הוא כותב מכתב בעניין של מחצבה מסוימת, ואני רוצה לספר את הסיפור כי נראה לי שהוא סיפור חשוב.

דב חנין: המחצבה הזאת פועלת ועושה דבר חשוב, וכולנו בעד שיחצבו ויהיו כל חומרי הבנייה שנדרשים למדינת ישראל.

דב חנין: אבל, כמו בכל מחצבה, יש במחצבה עודפי חציבה והם שופכים את עודפי החציבה באיזשהו הר עפר שמכיל מיליוני קוב של עפר וגובהו מגיע לעשרות מטרים, הוא נצפה ממרחק של ק"מ רבים.

דב חנין: הר העפר הזה מהווה מפגע נופי חמור ביותר – יש כאן תמונות – הוא פוגע בחורש, בבעלי חיים וכדומה.

דב חנין: חלק מהר העפר נמצא בתוך תחומי המחצבה וחלק נמצא מחוץ לתחומי המחצבה.

דב חנין: הר העפר הזה נמצא בצמידות לאתר מורשת, גבעת הקרב של הל"ה ושמורת סנסן, שהיא אחת משכיות החמדה של הרי ירושלים.

דב חנין: אז כמובן, יכולים להגיד לי בציניות: טוב, נו, הל"ה ממילא מתו כבר.

דב חנין: עכשיו אנחנו בונים, אז מי זוכר את הל"ה.

דב חנין: אפשר להגיד: שמורת סנסן, בסדר.

דב חנין: מי יודע, כמה אנשים הלכו לשם?

דב חנין: אפשר את הכול לפתור במנגנונים ציניים, אבל בדיוק דבר כזה מראה לאן אנחנו יכולים להגיע.

מירי רגב: מה אתה מציע?

דב חנין: אני מציע שכל המנגנון הזה לא יהיה פה.

דב חנין: אני לא חושב שאנחנו יכולים לאפשר לשר הפנים, עם כל הכבוד – היום יש לנו שר פנים מאוד חרוץ ונמרץ – אבל כל הערוץ שאנחנו יוצרים עכשיו, שמאפשר לנו להעלים את גבעת הקרב של הל"ה, כי מה זה גבעת הקרב הל"ה - - -

מירי רגב: תעזוב את הל"ה עכשיו.

מירי רגב: זה לא ישכנע אותי עכשיו בצדקת דבריך.

מירי רגב: אני מבינה את העיקרון, העיקרון ברור לי.

מירי רגב: יש כאן נטייה להכניס בסעיף קטן כזה עולם ומלואו, ונצטרך לראות איך אנחנו מאזנים את זה.

דב חנין: נכון.

מירי רגב: בינת תיתן לנו תשובה ונראה איך אנחנו מאזנים את זה.

מירי רגב: אנחנו נמצא את האיזונים בסעיף הזה.

דב חנין: היום יש לנו שר פנים מאוד נמרץ וחרוץ - - -

מירי רגב: ויושבת-ראש ועדה כזאת, וועדה כזאת, אבל מי יודע מה יקרה.

דב חנין: יושבת-ראש ועדה שלפעמים היא אפילו יותר מדי נמרצת ויותר מדי חרוצה.

דב חנין: ..

דב חנין: אבל אנחנו צריכים לחשוב על הסמכות הזאת שאנחנו נותנים גם לשרי פנים אחרים, שיהיו פחות חרוצים ופחות ילמדו את החומר ויהיו, אולי, יותר נתונים ללחצים.

דב חנין: אנחנו בונים פה הסדר לדורות, וההסדר לדורות הזה הוא אסון, הוא לא פחות מאשר אסון.

דב חנין: הוא אומר שבמקרים מסוימים שמים את כל חוק התכנון והבנייה בסוגריים.

דב חנין: אני אומר שני דברים לסיום.

דב חנין: דבר ראשון, יש בהחלט מצבים שהם מצבים דחופים, ובמצבים דחופים ראוי גם למצוא פתרונות שיתחשבו בדחיפות.

דב חנין: אני לא מתעלם מזה ואני בהחלט רוצה לייצר פתרונות למצבים של דחיפות.

דב חנין: הפתרון הזה הוא לא הפתרון הנכון.

דב חנין: זו ההערה הראשונה לסיכום.

דב חנין: הערה שניה לסיכום, ואני אומר את זה בצורה גלויה - אם הגישה המעשית והפרקטית של הידברות תהיה רק מהצד שלנו והממשלה תפגין פה התעלמות לחלוטין, גם מהדברים הכי רגישים, אז בסדר, אז כולנו מבינים את המסר.

מירי רגב: איזה איום זה, דב.

תמר זנדברג: זה תיאור מצב.

דב חנין: זה תיאור מצב.

דב חנין: אנחנו מעשיים וענייניים, אנחנו רוצים יחס דומה.

מירי רגב: שחר מרשות העתיקות, בבקשה.

<שחר פוני: ההתייחסות שלנו מאוד פשוטה.

<שחר פוני: הרבה פעמים כשאנחנו מגישים את ההערות שלנו לתוכניות, התגובה שאנחנו מקבלים היא: אל תכניסו את זה לתוכניות, תעירו בשלב הגשת ההיתר.

<שחר פוני: במקרה הזה, שמדובר פה גם פטור מהיתר, הסיכוי שיזם – גם אם זאת המדינה – יפגע בעתיקות, היות שאנחנו לא נדע מהסיפור הזה, הוא סיכוי מאוד גבוה.

<שחר פוני: לא ראינו בהצעה הזאת מנגנון שאפילו דואג ליידע אותנו לפני כן.

<שחר פוני: אתן דוגמה פשוטה.

<שחר פוני: בדיון הקודם בסעיף הזה, שלא השתתפנו בו, עלה מקרה של ביקור פתע של אפיפיור.

<שחר פוני: בביקור של האפיפיור הקודם, מאחר שהיה מנגנון שדרכו ידענו על התוכנית הזאת ידענו גם להגן על השטח שבו הוקמה הבמה לכבוד הביקור.

<שחר פוני: ההערה שלנו פשוטה - - -

מירי רגב: אתה רוצה מנגנון שיידע אתכם לפני יישום סעיף 52, זה מה שאתה אומר.

מירי רגב: אני חושבת שזה נכון.

<שחר פוני: דרך אגב, אני חושב שזה נכון לא רק לגבי עתיקות אלא לגבי כל מורשת התרבות הבנויה.

מירי רגב: הבנתי.

מירי רגב: היועץ המשפטי ובינת, אני מבקשת שתציעו פתרון לזה שבסעיף 52 תהיה יכולת יידוע של כלל הגורמים הרלוונטיים.

מירי רגב: חברת הכנסת תמר זנדברג, בבקשה.

תמר זנדברג: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

תמר זנדברג: אני מצטרפת לתודות על ההסכמה לדיון בסעיף הזה מחדש, כי באמת הרבה מאתנו נעדרו.

תמר זנדברג: אני רוצה להצטרף לדברים של חבר הכנסת דב חנין ולחדד רק נקודה אחת שלדעתי, כמו שציין חבר הכנסת דב חנין, קצת שומטת את הקרקע מתחת לכל הסעיף.

תמר זנדברג: אני מניחה שהסעיף מתכוון, לפחות באמירה המוצהרת שלו, לעבודות זמניות, כמו במה לצורך איזשהו טקס או משהו כזה, שבאמת אם זאת המטרה אז הגיוני לאשר דבר כזה, כמובן, ביידוע המתבקש למי שצריך כדי שלא ייגרם נזק, כדי שהבטיחות תישמר וכו'.

תמר זנדברג: אבל החשש שלנו הוא שבמסגרת הסעיף הזה ניתן יהיה להכניס דברים שיענו על ההגדרה הפורמלית של עבודה זמנית, אבל הם יהיו מבנה קבע או מבנה זמני עם השלכות של קבע או כל דבר שבכל סיטואציה אחרת היה עובר דרך המסלול הרגיל של תכנון ובנייה – קבלת היתר, הגשת התנגדויות וכו'.

תמר זנדברג: ואז נעמוד בפני מצב שבהליך חקיקה אנחנו מייצרים מסלול עוקף תכנון, שאחר כך ישמש כמסלול תכנוני לכל דבר, שיוכלו לעבור דרכו דברים, במיוחד דברים שקשורים לעבודות תשתית ומבנים.

תמר זנדברג: הרבה פעמים, דרך המנגנון של מבנה זמני, יכולים לייצר מציאות שההשלכות שלה, גם אם המבנה עצמו לא קבוע - השאלה מה זה נקרא לא קבוע: עשר שנים זה לא קבוע?

תמר זנדברג: משהו שעומד שנה אבל גם אחרי שמפרקים אותו יוצר סביבו נזק שנמשך לעשר שנים או ל-50 שנה, זה קבוע?

תמר זנדברג: זה לא קבוע?

תמר זנדברג: כלומר, איך אנחנו מבטיחים - - -

מירי רגב: זה נכון, צריך למצוא את האיזון.

מירי רגב: קודם כול, שזה לא יהפוך להיות מסלול עוקף תכנון; ב', איך ליצור מצב שמשהו זמני לא יהפוך להיות משהו קבוע עם נגזרות סביבתיות וחברתיות רחבות.

תמר זנדברג: אני גם רוצה לשאול האם אפשר בכלל במסלול של פטור מהיתר בהוראת שר לייצר מצב כזה.

תמר זנדברג: אולי אפשר לעשות היתר מסוג אחר, אולי אפשר להגיש משהו.

תמר זנדברג: השאלה היא אם בעצם העובדה שאנחנו פותחים פתח לאפשרות לקבל פטור מהיתר רק באמצעות השר, האם אפשרי בכלל שזה לא יהפוך ללקונה שזה יביא בעתיד – גם במקרים שאנחנו לא צופים כרגע - מצבים כאלה.

תמר זנדברג: לכן אני מציעה לסגת לחלוטין מהמנגנון של פטור מהיתר.

תמר זנדברג: אם אנחנו רוצים עבודות זמניות אז קודם כול להציב קריטריונים ואחר כך ללכת למסלול של היתר מקוצר, איזשהו מסלול שבכל זאת יהיה פיקוח על-פי קריטריונים ברורים.

מירי רגב: תודה.

מירי רגב: ניר, בבקשה.

מירי רגב: שלוש דקות.

<ניר אנגרט: יש לנו בעיה גם עם המהות וגם עם הנוסח של הדברים שנאמרו פה.

<ניר אנגרט: ואולי אוסיף שלפעמים יש פתרון קסם, אומרים: זה זמני ונחזיר מצב לקדמותו.

<ניר אנגרט: אז מי שכתב את זה פה כבר מבין ויודע שלעתים לא ניתן להחזיר מצב לקדמותו, אז נכתב פה "ככל שניתן".

<ניר אנגרט: לפעמים - אם זה אתר עתיקות, אם זה מצוק, אם זה עצים שגדלים 100 שנה ועכשיו מורידים אותם – מאוד קשה להחזיר את המצב לקדמותו.

<ניר אנגרט: הבעיה פה היא משהו משולב שפוגע בתהליך התכנון, שבנוי גם מתכנון, גם מידע, גם מדיון ואחר כך קבלת החלטות.

<ניר אנגרט: המנגנון הזה מכרסם בכל התהליך הזה.

<ניר אנגרט: אנחנו דווקא מאמינים בוועדות התכנון, הרבה פעמים מקבלים את דעתנו ועמדתנו והתוכניות יוצאות הרבה יותר טוב.

מירי רגב: אתה בדיוק כמו רשות העתיקות, אתה אומר שאתה רוצה לדעת את זה מראש.

<ניר אנגרט: אגיד בדיוק מה אני רוצה.

<ניר אנגרט: אם לא מורידים לגמרי את הסעיף הזה, אנחנו מציעים למחוק את המילה "שהופקדה", כי לפעמים אחרי שהתוכנית תופקד ויהיו לה התנגדויות ושינויים, כל המהלך הזמני מתייתר.

<ניר אנגרט: אז סתם להוריד הר, לפגוע בנחל, לפגוע בערך טבע או בעתיקות ואחר כך, אחרי שהתוכנית תאושר פתאום יסתבר שאין בזה צורך.

<ניר אנגרט: גם העניין של הדחיפות – אומרים: זה נורא דחוף, מהר, מהר.

<ניר אנגרט: מצד שני, התוכנית עוד לא הופקדה.

<ניר אנגרט: אז עכשיו יקח עד שיהיו דיונים, חודשים.

<ניר אנגרט: זה ממש לא לעניין ואני מבקש למחוק את המילה "הופקדה".

<ניר אנגרט: אני מבקש להוסיף בחלק הראשון, שקשור בתשתיות, את עניין ההתייעצות עם מוסד התכנון שעוסק בתכנון, בדומה למה שעשיתם בסעיף השני – טבעתם פה את המונח "ביקור האפיפיור".

<ניר אנגרט: בסעיף השני כתוב "התייעצות עם המועצה הארצית".

<כרמית יוליס: גם בראשון יש התייעצות.

<ניר אנגרט: אני מציע שזה יהיה התייעצות עם המועצה הארצית וגם עם מוסד התכנון שעוסק בתוכנית.

<ניר אנגרט: ויש את העניין של האפשרות להגיב על הדברים – בסעיף (ג) כתוב שזה פורסם באתר האינטרנט 15 ימים, אז גם לגבי המנגנון הראשון, של התשתיות, זה צריך להיות מפורסם באיזשהו מקום כדי שתהיה אפשרות להתייחס.

<ניר אנגרט: לא רק שיפורסם, אלא שתהיה אפשרות לשמוע את הטענות ולהחליט לגביהן.

מירי רגב: טוב.

<שחר פוני: רק להבהיר, הבקשה שלנו היא להחריג את אתרי הטבע והמורשת הבנויה.

<שחר פוני: אם לא זה יתקבל – אז ליידע.

מירי רגב: שרון, בבקשה.

מירי רגב: שלוש דקות.

<שרון קרני כהן: הסעיף הזה נולד מבג"ץ 973/12 של עמותת "במקום" נגד שר הפנים, שעסק בסעיף 266 לחוק הקיים.

<שרון קרני כהן: זה עסק בהסמכה של שר הפנים לפטור מהיתר, בנסיבות מסוימות, עבודות באזורים כפריים.

מירי רגב: על מה הבג"ץ?

<שרון קרני כהן: הבג"ץ עסק בהיתרים שניתנו בזמנו למתקני הכליאה או, כמו שנקראו לעתים, מרכזי שהייה בנגב, מכוח תמ"א 46.

<שרון קרני כהן: למרות שלכאורה לא היה צורך בהכרעה לגופו של עניין, בכל זאת נדונו שם בהרחבה רבה גבולות הסמכות של סעיף 266 לחוק, ונפסק לטובת העותרת – עמותת "במקום", שזה אנחנו.

<שרון קרני כהן: אמר שם בית המשפט העליון – הנושא הזה מאוד חשוב, אז ברשותך, גברתי, אקריא שני משפטים: אם מבקשים להשיג צמצום של הליכים הביורוקרטיים ולקצר משכי הזמן, הרי יש לעשות כן על-ידי ייעול דרכי הטיפול בהכנת תוכנית, פעולה מהירה והחלטית יותר בעת הדיון בתוכניות וצעדים כיוצא באלה, אך לא ניתן לבטל שלב בהליכים התכנוניים.

<שרון קרני כהן: זה אומר בשני משפטים את מה שאמר חבר הכנסת דב חנין, הפסיקה שאומרת שהמחוקק ביקש למנוע תכנון בסתר והפתעות לאזרח, במילים האלה בג"ץ 157/77 לוי נגד שר הפנים.

<שרון קרני כהן: זאת אומרת, שכבר מדובר בהלכות שקיימות עשרות שנים.

<שרון קרני כהן: זה לא משהו מהיום, זה מושכלות יסוד של חוק התכנון והבעייה.

<שרון קרני כהן: אם נעבור לפרקטיקה, אנחנו חושבים שהסכנות בסעיף הזה – "עבודות ושימושים זמניים", כמו שנאמר כבר לפניי, זה ביטוי מאוד גמיש.

<שרון קרני כהן: "זמני" – לדוגמה, אתר להטמנת פסולת בסמוך למקום יישוב לחמש שנים - - -

מירי רגב: צריך להגדיר מה זה העבודות האלה שנקראות "עבודות זמניות".

<שרון קרני כהן: כמו שנאמר באותו בג"ץ 973/12 שהפניתי אליו, היתרי הבנייה הם הכלי להטמיע את התקינה של כל נושא הבטיחות: של בטיחות אש, של רעידות אדמה, של סניטציה.

<שרון קרני כהן: לפי תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות) - - -

מירי רגב: זה מה שאנחנו רוצים בסעיף (4) והממשלה מתנגדת.

<שרון קרני כהן: רק שאנחנו שואלים מה היכולת המקצועית של שר הפנים, מבלי לזלזל בו בשום צורה, לקבוע מפרטים ותנאים - - -

<תומר רוזנר: גם את הבקשה להיתר קבע שר הפנים.

<שרון קרני כהן: בסדר גמור, רק תקנות בקשה להיתר מטמיעות - - -

<תומר רוזנר: אז הוא יכול להפנות גם שם.

<שרון קרני כהן: הן מטמיעות תקינה.

<תומר רוזנר: נכון, אבל שר הפנים קבע אותן.

<תומר רוזנר: מה המניעה שהוא יטמיע תקינה גם פה?

<שרון קרני כהן: אז בשביל מה צריך את זה?

<שרון קרני כהן: אולי חשבו פה שהוא יטמיע מישהו אחר.

<שרון קרני כהן: אנחנו יכולים להניח שהמחוקק לרוב לא חוזר בלי סיבה טובה על אותו דבר פעמיים, אז אני חוששת שהמינוח הזה, "באופן מקצועי ובטיחותי" הוא מינוח שלטעמנו הוא קצת אמורפי.

<שרון קרני כהן: אנחנו גם יוצאים מנקודת הנחה המחוקק בעצמו מעוניין להטמיע את תקינת הבטיחות, זה מובן מאליו.

<שרון קרני כהן: בעינינו, יש פה סכנה שהדברים האלה ישתבשו.

<שרון קרני כהן: גם יעדים חברתיים, כמו הנגשה לאנשים עם מוגבלויות, זה משהו שמוטמע דרך ההיתרים וגם אחרי התיקון שהציע היועץ המשפטי זה לא יוטמע כאן.

<שרון קרני כהן: אז גם את הדבר הזה חשוב להדגיש.

מירי רגב: בינת, אני חייבת להגיד לך שגם אני לא מתה על הסעיף הזה.

מירי רגב: אני חושבת שהסעיף הזה הוא סעיף עוקף תכנון מאוד מאוד בעייתי.

מירי רגב: אני רוצה להבין מה הם הנושאים הדחופים, מה כל כך דחוף שצריכים לעשות את זה במין סעיף כזה עוקף תכנון.

מירי רגב: דבר שני, למה אי אפשר להגיד מה הם אותם נושאים.

מירי רגב: אם אפשר להגיד באילו תחומים, שזה יבוא לאישור ועדת הפנים.

מירי רגב: מישהו צריך לאזן, לפקח על ההחלטה של השר.

מירי רגב: כמו כן, נושא היידוע ושלא תהיה הפתעה, לא רק לאזרח אלא גם לגורמים הרלוונטיים, שאחר כך צריכים לתת הסבר כשזה קורה.

תמר זנדברג: אם תוכלי, גם להתייחס לטענה שעלתה בדברים האחרונים, שזה סעיף עוקף בג"ץ.

<בינת שוורץ: אמר דב חנין, ובצדק, העיקרון הבסיסי שלאורו אנחנו פועלים כל השנים הוא שקודם מתכננים ואחר כך בונים.

<בינת שוורץ: העיקרון הזה נשמר כאן, הוא לא נפגע כאן, משום שקודם אנחנו מתכננים – אנחנו מתכננים תשתיות ומתכננים דברים שהציבור צריך אליהם – רכבות קלות, הרחבות של כבישים, אתרי טיפול בפסולת ומתכננים הכול.

<בינת שוורץ: אבל אז אנחנו באים לבצע – משום שקודם מתכננים ואחר כך בונים, כמו שאמר חבר הכנסת חנין - כשאנחנו מגיעים לאחר כך הזה רמת הרזולוציה של העבודה שלנו היא הרבה יותר גבוהה, ואין פרויקט שלא עולים צרכים מצרכים שונים שלא ידענו ולא היינו יכולים לדעת בשלב התכנון שנזדקק להם.

<בינת שוורץ: עכשיו יש בפנינו שתי אפשרויות: האפשרות שאנחנו נוקטים בה היום היא לעשות תוכנית ולעשות היתר לדברים זמניים, ואז, למשל, את הרכבת לירושלים עיכבנו ארבע שנים בגלל התוכנית, שחבר הכנסת חנין כל כך שיבח אותה, תוכנית לדרך זמנית ולערימות עפר זמניות.

<בינת שוורץ: ארבע שנים - הרכבת לירושלים כבר היתה יכולה לנסוע היום.

<בינת שוורץ: הסעיף הזה בא להבחין בין עיקר לטפל.

<בינת שוורץ: העיקר זה הפרויקט שמגובה בתוכנית, זה העיקר; הטפל הוא דברים זמניים שנדרשים לעשות ולא יכולנו לחשוב עליהם או שגינו והיינו טיפשים ולא חשבנו עליהם בשלב התוכנית.

<בינת שוורץ: גם זה קורה – או לא יכולנו או לא חשבנו.

<בינת שוורץ: אז אנחנו צריכים להגיד: אוקיי, בואו נקדש את האמצעים, בואו נקדש את התהליכים, ונדרוש מכולם תוכנית והיתר ונעכב את הפרויקט בארבע, חמש או עשר שנים – לא חשוב, הכי חשוב זה התהליכים.

<בינת שוורץ: הסעיף הזה בחוק אומר: לא, הכי חשוב זה הפרויקט המתוכנן, שיש לו תוכנית מפורטת מאושרת או מופקדת, ועכשיו צריך לעשות משהו בשלב הביצוע ולטובת - - -

מירי רגב: הסעיף הזה מתייחס תמיד פרויקט שאושר או לנגזרת של הפרויקט.

מירי רגב: אם זה סעיף שמתייחס רק לנגזרת של פרויקט שאושר וידוע – עוד אפשר להבין את זה; אבל אם זה סעיף שמאשר גם פרויקט חדש – פה יכולה להיות בעיה.

<בינת שוורץ: לא, הוא לא מאשר פרויקט חדש.

<בינת שוורץ: בגלל זה חשוב לי להבחין, כי זה הוצג בצורה מסמרת שיער.

<בינת שוורץ: הגענו לתיאורים מסמרי שיער לגבי פגיעה בלתי הפיכה ודריסה של עולם התכנון ועוקף התכנון.

<בינת שוורץ: למה זה לא יקרה?

<בינת שוורץ: מעבר לזה שאנחנו מטפלים בטפל ולא בעיקר בסעיף הזה, זה לא יקרה משום שיש חובת התייעצות עם המועצה הארצית.

<בינת שוורץ: מי שמבצע את אותם אלמנטים זה המדינה או מישהו שהוסמך מטעמה או רשות מקומית.

<בינת שוורץ: זאת אומרת, גוף ציבורי אחראי.

<בינת שוורץ: 3.

<בינת שוורץ: יש חובה להחזיר את המצב לקדמותו; 4.

<בינת שוורץ: 15 יום לפני תחילת הביצוע מפורסם צו, ומי שחושב שנעשה כאן עוול איום לציבור יוכל לעצור באמצעות פנייה לשר או באמצעות פנייה לבית המשפט או באמצעות דיון ציבורי בתקשורת.

<בינת שוורץ: אבל הכי חשוב - לשר יש שיקול דעת מה הוא פוטר מהיתר, מה פוטר מתוכנית ומה הוא פוטר משניהם.

<בינת שוורץ: למשל, עבודת חפירה משמעותית - מן הסתם לא הוא ייתן פטור מהיתר, הוא ייתן פטור מתוכנית; או כאשר נידרש למבנים שיש להם איזושהי משמעות הנדסית, למשל הרכבת הקלה.

<בינת שוורץ: רוצים לבנות רכבת קלה, צריך מבנים לצורך אחסון, עבודות, טיפולים בכל מיני רכיבים של הרכבת הקלה.

<בינת שוורץ: אם זה מבנה, יכול להיות שהוא לא יפטור מהיתר, הוא יפטור מתוכנית.

<בינת שוורץ: יש כאן שיקול דעת, המערכת היא מורכבת, ולכן החוק נתן את המסגרת, נתן את שיקול הדעת, נתן חובת התייעצות למועצה הארצית ופרסום בצו.

<בינת שוורץ: וכמובן, לא מתגברים על שום חוק אחר:

<בינת שוורץ: חוק גנים לאומיים ושמורות טבע בעינו עומד; חוק העתיקות בעינו עומד.

<בינת שוורץ: אין פה שום עקיפה של שום חוק אחר.

<בינת שוורץ: לכן אני חושבת שההצעה הזאת, אחרי שעיבדנו אותה הרבה עם צוות הוועדה – זה לא דומה בכלל למה שהגשנו.

<בינת שוורץ: הגשנו שלוש שורות שנותנות את המסגרת.

<בינת שוורץ: בזכות הוועדה ירדנו הרבה יותר לעומק והוספנו עוד בלמים ואיזונים, ואני לא חושבת שיש מקום לגעת בסעיף מעבר לכך.

<בינת שוורץ: החשיבות שלו גדולה מכדי שנתחיל לפגוע בו באמצעות עוד תהליכים, עוד תהליכים ועוד תהליכים.

<תומר רוזנר: בעקבות ההערות שנשמעו כאן אציע לוועדה לשקול - אם היא חושבת שיש מקום להכניס את הסעיף הזה לאור הנימוקים שנשמעו מטעם הממשלה - לסייג אותו כך שיחול רק בנסיבות חריגות בשני המסלולים שאנחנו מדברים עליהם.

<תומר רוזנר: דבר שני - הצענו את זה בפעם הקודמת אך הממשלה לא הסכימה לכך - שתימסר הודעה, בעקבות ההערות שנשמעו.

<תומר רוזנר: אני שואל את הגופים שמעירים, פשוט מחוסר ידע: מכוח מה רשות העתיקות ורשות הטבע והגנים מקבלות הודעות על תוכניות מופקדות?

<תומר רוזנר: יש פרסום?

<שחר פוני: אנחנו מקבלים את זה כהתנהלות שאינה מעוגנת.

<שחר פוני: ברור שגם אם זה יפורסם לפני כן, אי אפשר לדרוש מרשות העתיקות או מרט"ג שיעברו כל הזמן על הפרסומים של הוצאת צווים ונקלוט את זה.

<שחר פוני: לדעתי, מן הראוי שניודע בדברים.

<בינת שוורץ: למי שיש סמכות לפי חוק – נעביר הודעה.

<בינת שוורץ: זאת אומרת, אם אנחנו עובדים באתר עתיקות מוכרז – נשלח להם הודעה; שמורת טבע מוכרזת – נעביר הודעה.

דב חנין: רשות הטבע והגנים יש להם עניין לא רק בשמורות טבע.

<בינת שוורץ: אבל יש להם סמכות רק בשמורות טבע מוכרזות.

תמר זנדברג: אבל לפעמים העבודות גורמות נזק שהוא לא לעתיקות או לגנים לאומיים מוכרזים אלא לאזרחים.

<תומר רוזנר: אציע, אם כך, שתימסר הודעה למי שמוסרים הודעה על הפקדת תוכנית, כולל גופי התשתית שמקבלים הודעה לפי סעיף 119א.

<אפרת דון יחיא: אין הודעות אישיות.

<תומר רוזנר: אז אנחנו נציע שבמקרה זה תהיה הודעה אישית למי שמוסרים לו הודעה על הפקדת תוכנית, למי שהוא גוף תשתיתי - - -

<אפרת דון יחיא: אתה מתכוון, מי שעל פי חוק צריך לקבל הודעה?

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: אני מציע שלושה גורמים: הגורמים שמקבלים הודעה על הפקדת תוכנית לפי חוק; גורמי התשתית שמנויים בסעיף 119א(9); ומי שיש לו סמכות לאשר או לא אשר עבודה באותה שטח לפי דין.

<תומר רוזנר: כלומר, אם זה אזור מגן של משרד הבריאות אז משרד הבריאות, אם זה - - -

מירי רגב: ברור, המשרדים הרלוונטיים.

מירי רגב: זה נראה נכון.

<אפרת דון יחיא: אפשר לחזור על הראשון?

<תומר רוזנר: הראשון הוא מי שמקבל הודעה על הפקדת תוכנית – הרשויות המקומיות והוועדות המקומיות הגובלות מקבלות הודעה על הפקדה.

מירי רגב: מוסדות התכנון.

מירי רגב: זו הצעה הגיונית.

<קריאה: מה לגבי תוכנית מופקדת?

<בינת שוורץ: לגבי ההצעה הראשונה של היועץ המשפטי, הרעיון לקבוע את זה למקרים חריגים - התנגדנו בזמנו משום שאנחנו חוששים, ואנחנו גם יודעים, שלא בהכרח זה יקרה במקרים חריגים.

<בינת שוורץ: ככל שאנחנו יותר ויותר מתכננים ויותר ויותר מבצעים, הפער שצריך לגשר עליו באמצעות עבודות זמניות, בין התכנון לבין הביצוע, קורה.

<בינת שוורץ: אם רוצים לרשת את המדינה בעשרות קילומטרים של רכבת קלה ובעשרות קילומטרים של רכבת, זה פשוט לא יהיה מקרה חריג.

<בינת שוורץ: לכן אנחנו ממשיכים להתנגד להצעה הזאת, אבל ההצעה השניה מקובלת.

דב חנין: גברת שוורץ אומרת, בהגינותה, בדיוק את הדבר שממנו אנחנו חוששים.

דב חנין: אנחנו לא מדברים על חריג, אנחנו מדברים על משהו שיקרה בעשרות או מאות מקרים.

<תומר רוזנר: זה המדאיג.

דב חנין: זה המדאיג, בדיוק.

דב חנין: זו הבעיה.

דב חנין: אם משהו שאין ברירה – קטסטרופה קורית – אני חושב שבהצעתו של היועץ המשפטי יש היגיון, כי הוא אומר: בסדר, הלך אתר טבע.

דב חנין: אבל מצד שני, אם מדינת ישראל לא תוכל להתפתח אני לא יודע מה יקרה.

דב חנין: אז זה מקרה יוצא דופן.

דב חנין: אבל אם אנחנו עוברים לסוג של נורמה חדשה, שאומרת שצריכים לתכנן רק את התוכנית העיקרית, אבל כל מה שקורה מסביב לתוכנית העיקרית נוכל לבצע בכל דרך שתיראה לשר בגדול, זה דבר מאוד מאוד בעייתי ומסוכן.

דב חנין: אין לנו ארץ אחרת.

תמר זנדברג: הרי כל מערכת תכנון – ובין היתר המטרה שלנו היא להכניס כמה שיותר בחוק הזה - הולכת לקראת יותר, מדברים על שיתוף הציבור, לפחות על יידוע.

תמר זנדברג: פה אנחנו הולכים למצב שבו במסגרת היתר יש זכות לציבור ולגופים האלה, אבל בעיקר לציבור, להתנגד, ועכשיו אנחנו שוללים את הזכות הזו והולכים למהלך של יידוע של כמה גופים ספורים, רק אלה שאמונים על הגנים ועל אתרי העתיקות.

תמר זנדברג: זה דבר חשוב, אבל מה עם תוכנית שגורמת נזק - - -

מירי רגב: הרשות המקומית כן מגיבה.

מירי רגב: מה אתה רוצה עוד להגיד?

<תומר רוזנר: שני דברים.

<תומר רוזנר: אחד, שעוד לא שמענו תשובה לגבי תוכנית מופקדת.

מירי רגב: וגם לגבי סעיף (4).

<תומר רוזנר: דבר שני, אני רוצה להוסיף על מה שנאמר פה על-ידי עמותת "במקום" שבמסגרת העתירה שנדונה לגבי פטור קיים ובית המשפט ראה אותו כמשהו מאוד בעייתי, המדינה התחייבה שהיא תימנע ככל הניתן לעשות שימוש בפטור הזה, וזאת היתה הסיבה שבית המשפט דחה את העתירה באותו עניין.

<תומר רוזנר: המדינה אמרה שזה באמת מקרה יוצא דופן, ולכן גם הצעתי היתה לקבוע שזה מצבים יוצאי דופן וחריגים.

<תומר רוזנר: זה מתיישב עם עמדת הממשלה, כפי שהוצגה בפני בג"ץ, ולכן אני מציע לוועדה לאמץ אותה גם כאן.

<שרון קרני כהן: אם אפשר רק לדייק – העתירה לא נדחתה, היא נמחקה.

<שרון קרני כהן: נפסקו הוצאות 15,000 שקלים לטובת העותרת.

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: זאת עמדתנו.

מירי רגב: בינת, יש לך משהו להעיר על זה?

<בינת שוורץ: הסיבה שאפשרנו את זה גם לגבי התוכנית המופקדת היא משום שעמדה בפנינו טובת הציבור לקדם פרויקטים מסובכים ומורכבים, שישראל היא שיאנית העולם בקצב הביצוע שלהם.

<בינת שוורץ: לא חשבנו על מקרה ספציפי, אני לא מכירה מקרה כזה, אבל רצינו לפתוח את האפשרות הזאת, שתוכנית שתופקד, אפילו הסתיימה תקופת ההתנגדות ואנחנו יודעים שלא הוגשו התנגדויות משמעותיות, הוגשו התנגדויות בשוליים, ואפשר כבר לעשות סוגי עבודות כדי לקדם את הביצוע של הפרויקט לפי התוכנית, אחרי שהיא תאושר.

<בינת שוורץ: רצינו להשאיר את האופציה הזאת.

<בינת שוורץ: אם הכנסת רוצה לצמצם, אז אני חושבת שבבחירה גם להוריד את התוכנית שהופקדה וגם להגיד במקרים חריגים אנחנו מרוקנים מתוכן.

<בינת שוורץ: אפשר לבחור אחד מהם.

<בינת שוורץ: זה לא מצחיק, אפשר להגיד המון דברים – אסור במקרה כזה, אסור, אסור – ובסוף נשארים עם קבוצה ריקה.

<בינת שוורץ: זה לא הגיוני.

<תומר רוזנר: אז במסגרת המשא ומתן, אני מציע בסעיף (א) להוריד "מופקדת" ובסעיף (ב) להוסיף "מקרים חריגים".

מירי רגב: תוסיפו "חריגים", תורידו "מופקדת".

מירי רגב: למה אתם מתנגדים לסעיף (4)?

<בינת שוורץ: אנחנו לא מתנגדים לעיקרון.

<בינת שוורץ: כמובן שכל עבודה תהיה כפופה כל התקנים ולכל תקנות התכנון והבנייה, למרות שלא עושים אותה בהיתר - מקובל.

<בינת שוורץ: הבעיה היתה שהאחריות הוטלה על שר הפנים לקבוע מפרטים טכניים שהם לא בהכרח בסמכותו.

<בינת שוורץ: לכן, נגיע לניסוח - - -

<תומר רוזנר: הסעיף זה דומה מאוד לסעיף שהממשלה הציעה בהסדר שנדון עליו בישיבה הבאה ועניינו פטור מהיתר.

<תומר רוזנר: גם כאן אנחנו רוצים לתת פטור מהיתר.

<תומר רוזנר: והנה, שם הממשלה ראתה לנכון לומר ששר הפנים יקבע מפרטים להבטחת בטיחותן של העבודות, והנה, שם הוא בעל הכישורים והיכולת; והנה, פה הוא לא.

<תומר רוזנר: קצת נשמע לי מוזר שבמקרה של פטור מעבודות בנייה הממשלה אומרת שיש לשר הפנים את היכולות והכישורים לעשות את זה – אני מפנה לסעיף 145ב רבתי סעיף קטן (ד), ומשם גם לקחנו את הניסוח שמוצע כאן.

<תומר רוזנר: ההיגיון הוא אותו היגיון – מדובר בעבודות שפטורות מהיתר, וכפי שנאמר בצדק על-ידי המעירים, יש להשלים את החלל הנורמטיבי שנוצר, יש היום על כל עבודה שיש עליה היתר יש אוטומטית מפרטים והוראות חוק שנקבעו בתקנות שמשלימות את ההיתר עצמו.

<תומר רוזנר: גם כאן צריך לקבוע את אותן הוראות, ואותו גורם שקובע את ההוראות לגבי היתרים ראוי שיקבע את ההוראות לגבי המצב הזה, שיש בו פטור מהיתר.

<בינת שוורץ: אתה צודק שזה קיים שם, זה לא כל כך דומה כי רשימת הפטור מהיתר היא רשימה סגורה, ואז אנחנו יכולים לעשות איזשהו תהליך מול שר הפנים ומול הגורמים הרלוונטיים.

<בינת שוורץ: כאן זו רשימה פתוחה, אנחנו לא יודעים מה יהיה.

<בינת שוורץ: אנחנו הופכים את שר הפנים למי שיעסוק בדברים שאינם בתחום אחריותו.

<בינת שוורץ: אנחנו בטוחה שאם נשב נמצא את הניסוח שאומר - - -

מירי רגב: תמצאי נוסח שאומר ששר הפנים - - -

<בינת שוורץ: למרות שיש פטור מהיתר זה כפוף לתקנות ולתקנים.

<בינת שוורץ: זה הכי טוב שאפשר.

<תומר רוזנר: זה בסדר.

<שבתאי אלבוחר: אני רוצה להעיר הערה מטעם משרד התשתיות.

מירי רגב: לא, לא.

מירי רגב: מה זה רוצה להעיר הערה מטעם משרד התשתיות?

<שבתאי אלבוחר: אני מבקש, ברשות - - -

מירי רגב: לא נרשמתם.

<שבתאי אלבוחר: אנחנו מטעם המדינה.

מירי רגב: אז מה?

מירי רגב: אתה מטעם המדינה, ואתה תירשם, כמו כל אחד מטעם המדינה שנרשם.

<שבתאי אלבוחר: לא חשבתי שאם אנחנו רוצים לדבר בעד ההצעה של המדינה, שאנחנו צריכים להירשם מראש.

מירי רגב: אתה מסכים עם ההצעה הזאת?

<שבתאי אלבוחר: יש לנו בעיה אם נוריד את המילים "תוכנית שהופקדה".

מירי רגב: אז תסגור את זה עם משרד הפנים.

מירי רגב: תדברו ביניכם – משרד התשתיות ידבר עם משרד הפנים.

מירי רגב: אישרתם את החוק הזה, השר שלכם היה בממשלה - - -

<שבתאי אלבוחר: לא, מה שפה - - -

מירי רגב: לא לא.

מירי רגב: עכשיו אני לא רוצה לשמוע אותך.

מירי רגב: אתה תירשם לזכות דיבור מראש ותגיד לנו מראש שאתה רוצה לדבר.

מירי רגב: זה לא הולך ככה, כל אחד עכשיו בא ומביע את עמדתו.

<שבתאי אלבוחר: אבל זו עמדה לגבי ההצעה שלכם.

<שבתאי אלבוחר: מה שהיה הוא בסדר, מקובל עלינו לחלוטין.

<שבתאי אלבוחר: עכשיו אתם מציעים לשנות את זה ואנחנו רוצים להסביר מדוע אנחנו חושבים שלא ניתן לשנות את זה לגבי קווי תשתית מסוימים.

<שבתאי אלבוחר: יש לנו לא מעט קווי תשתיות, במיוחד תשתיות נפט, שלא הופקדה תוכנית, קווים שהוקמו לפני הקמת המדינה.

<שבתאי אלבוחר: לפעמים יש צורך להיכנס לתקן ולתחזק.

<שבתאי אלבוחר: המקרים האלה הם חריגים ואפשר לקבל את התיקון הזה, אבל לחייב שתהיה תוכנית שהופקדה כתנאי לבצע את העבודות הדחופות האלה, זה בעיה גדולה וזה יכול לגרום לסכנת נפשות.

<תומר רוזנר: מה אתם עושים היום?

<שבתאי אלבוחר: לכן אנחנו מבקשים שההערה הזאת של הוועדה לא תתקבל, מכיוון שזה יכול לפגוע ביכולת שלנו לתחזק.

מירי רגב: מה אתם עושים היום עם צוברי גז וכל מיני דברים שנמצאים מתחת לבתי-ספר וגני ילדים, שלא יודעים עליהם?

מירי רגב: זה עוד יותר סכנת נפשות ממה שיש.

מירי רגב: לזה אתם לא דואגים, הא?

<שבתאי אלבוחר: קודם כול, דואגים לכל דבר ולא ידוע לי שיש קווי תשתית מתחת לבתי-ספר.

<שבתאי אלבוחר: אבל אם לא נוכל להיכנס לתחזק תשתיות זה יכול להביא לסכנה.

<שבתאי אלבוחר: לכן, מה שהמדינה הציעה פה בסדר, אבל - - -

<תומר רוזנר: מה עושים היום?

<שבתאי אלבוחר: היום נכנסים לשטח לביצוע עבודות.

<שבתאי אלבוחר: למיטב הבנתי, מקבלים היתר מהוועדה המקומית.

<תומר רוזנר: ומה רע בזה?

דוד ביטן: יש היתר היום.

מירי רגב: ומה רע אם זה ימשיך?

דוד ביטן: פעם לא היו מקפידים על זה, היום כן.

מירי רגב: אז למה זה לא יכול להמשיך?

דוד ביטן: גם הרשות המקומית, כשהיא עושה שינוי כביש או מדרכה - - -

מירי רגב: אז מה הבעיה להמשיך עם זה?

<שבתאי אלבוחר: אנחנו חושבים שאם תורידו את המילים "תוכנית שהופקדה", אז אם לא הופקדה תוכנית - - -

<קריאה: כמה תוכניות שהופקדו יש לכם לקווי דלק?

<קריאה: מה אתה מדבר?

דב חנין: גברתי היושבת-ראש, הערה שלך שלא קיבלה מענה נוגעת לפיקוח פרלמנטרי.

דב חנין: אנחנו מדברים על משהו בעל חשיבות לאומית או דבר כזה, אם מוציאים צו – שיהיה הצו באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

מירי רגב: נחשוב על זה כי צווים פרטניים, אני לא בטוחה שזה נכון.

מירי רגב: אני רוצה לראות איך אני מגבילה את היכולת של שר הפנים לקבל את ההחלטות הנכונות ובמינון הנכון בתוך החוק.

מירי רגב: אז אני מסכמת את זה – אני מקבלת את הדברים שנאמרו על-ידי היועץ המשפטי.

מירי רגב: סעיף (4), אני מבקשת שיהיה שינוי נוסח שיבהיר את המהות של מה שאנחנו רוצים.

מירי רגב: הורדנו "הופקדה", הכנסנו את החריגים והודעות לגורמים שציינו.

מירי רגב: אם שכחתי משהו אתם כמובן תשלימו לפי מה שדיברנו.

מירי רגב: עכשיו אנחנו צריכים את הערות הציבור לסעיפים 27 פסקה (3) ו-28.

מירי רגב: חומי נמצאת?

<חומי נובנשטרן: הערנו הערות בפעם הקודמת.

מירי רגב: ניר, הערתם בפעם הקודמת?

<ניר אנגרט: לדעתי, כן.

מירי רגב: אלי בן-ארי.

<אלי בן-ארי: נדמה לי שגם אנחנו הערנו.

מירי רגב: מיכאל, אתם הערתם?

<מיכאל טירר: לא הערנו.

מירי רגב: אז בבקשה, תעיר.

מירי רגב: אחר כך רננה ירדני.

מירי רגב: שרון?

<שרון קרני כהן: הערנו על זה.

מירי רגב: תמר מגדל?

<תמר מגדל: לא ברור על אילו סעיפים.

מירי רגב: אפשר להבהיר את הסעיפים?

<רוני טיסר: ההערות שאנחנו מדברים עליהן הן לסעיף 62א בחוק הקיים, מסעיף קטן (ג) ואילך.

<תומר רוזנר: אסביר מה כבר עשינו.

<תומר רוזנר: קיימנו שני סבבים על סעיף 62א.

<תומר רוזנר: דנו בסמכויותיה של ועדה מקומית שאיננה מוסמכת, דנו בסמכויותיה של ועדה מקומית ושמענו הערות ותשובות; דנו בסמכויותיה של ועדה מקומית עצמאית שאין לה תוכנית מתאר, מה שכרגע קרוי "כוללנית", שזה סעיף קטן (א)(1); ובביטול של סעיף קטן (ב) שעובר למקום אחר – לא נתעכב עליו כרגע.

<תומר רוזנר: עכשיו דנו – הסעיפים הוקראו - - -

מירי רגב: הסעיפים הוקראו, ההתייחסויות של נציגי הציבור לא נשמעו.

<תומר רוזנר: נכון.

<תומר רוזנר: סעיף קטן (ג) ואילך, שדנים בוועדה מקומית עצמאית שיש לה תוכנית מתאר ובסייגים לסמכויותיה של ועדה מקומית, שמופיעים בסעיף קטן (ה).

<תומר רוזנר: זה סעיף 27 עד סופו.

<תומר רוזנר: סעיף 28 עוד לא הוקרא.

מירי רגב: מיכאל, בבקשה.

<מיכאל טירר: אני מנתיבי תחבורה עירוניים, הרכבת הקלה.

<מיכאל טירר: אנחנו עסוקים בהשתלת רכבת קלה במטרופולין תל-אביב.

<מיכאל טירר: זה מטרופולין שהוא עמוס לא רק פיזית, אלא עמוס גם מבחינה סטטוטורית ויש בו הרבה מאוד רשויות מקומיות והרבה מאוד ועדות מקומיות, שלכל אחת מהן יש את המהנדס שלה, ראש הרשות שלה, האינטרסים והדעות שלה.

<מיכאל טירר: לכן מאוד שמחנו על הסמכות שהוספה ב-62א(ה)(5), להגיש תוכנית תשתית ישירות לוועדה מחוזית ולא לוועדות מקומיות, וזה משום שלוועדה מקומית – אני קורא מתוך דברי ההסבר - עלול להיות אינטרס שלא לאשר את התוכנית משיקולים מקומיים.

<מיכאל טירר: הבעיה שלנו עם סעיף 62א(ה)(7) שבו יש הוראת סייג לסמכות הזאת להגיש תוכנית לוועדה המחוזית, שלדעתנו מעקרת את הסמכות הזאת של הגשת תוכנית לוועדה המחוזית.

<מיכאל טירר: בסעיף הזה כתוב שוועדה מקומית יכולה לשנות תוכנית שאישרה ועדה מחוזית, שזה כשלעצמו סותר את ההיגיון הבסיסי של החוק, של מדרג הסמכויות, והיא יכולה לעשות את זה בהינתן שלושה תנאים.

<מיכאל טירר: יש לנו ארבע בעיות עם התנאים האלה.

<מיכאל טירר: קודם כול, התנאים הללו נוספים בצורה מאוד גורפת וכללית, שאנחנו בכלל לא מבינים, מבחינה מעשית, למה לתת את הסמכות הזאת.

<מיכאל טירר: אם ועדה מקומית לא יכולה לשנות את הייעוד, לא לשנות את השטח, לא יכולה לקבוע תנאים שיכבידו על הבנייה וכו', אז למה זה נועד מלכתחילה?

<מיכאל טירר: הדבר השני, הניסוח שלהם הוא ניסוח שבעינינו הוא כללי ופתוח לפרשנויות.

<מיכאל טירר: למשל, "הכבדה על הבנייה" – מה שגם הייעוץ המשפטי של הוועדה העיר - ניתקע בבתי משפט שנים ארוכות על פרשנות של הסעיף הזה במקום שהפרויקט ירוץ.

<מיכאל טירר: הבעיה השלישית היא שוועדה מקומית לא יכולה לדעת מה יכביד על הבנייה.

<מיכאל טירר: כמו שראש מינהל התכנון אמרה לפני רגע, לפעמים נת"ע לא יודעת איזו שיטת ביצוע היא הולכת לעשות עד שהיא לא מבצעת בשטח.

<מיכאל טירר: אי אפשר לדעת לפעמים.

<מיכאל טירר: אז ועדה מקומית תדע אם יש במה שהיא קובעת הכבדה על הבנייה או שאין הכבדה על הבנייה?

<מיכאל טירר: אני עצמי לא יודע.

<מיכאל טירר: הסעיף הזה יוצר אי אחידות, כשבנושאים הללו האחידות היא חשובה.

<מיכאל טירר: היא חשובה לפעמים למתכנן או מתכננת המחוז שרוצה אחידות עיצובית, היא חשובה לנו, כמי שמוציאים מכרזים.

<מיכאל טירר: יכול להיות שיהיו הוראות שקובעת ועדה מקומית - בוועדה מקומית אחת הוראה אחת ובוועדה מקומית אחרת הוראה אחרת, וכשאני מוציא מכרז לביצוע לא אדע איך לתמחר.

מירי רגב: מה אתה רוצה?

<מיכאל טירר: אני רוצה שהסמכות של ועדה מקומית לגבור על תוכנית של ועדה מחוזית תוסר.

<מיכאל טירר: אין שום הצדקה שוועדה מקומית תוכל לשנות מה שקבעה ועדה מחוזית.

<מיכאל טירר: אני רוצה לתת דוגמה קטנה.

<מיכאל טירר: נניח שוועדה מקומית אחת רוצה לקבוע הוראה עיצובית שהפסים יהיו בצבע ורוד או הוראה עיצובית אחרת שהפסים יהיו בצורה כזו או אחרת או צדי המסילה יהיו בצורה כזו או אחרת.

<מיכאל טירר: זה לא מכביד על הבנייה, אבל יכול להיות שהפסים בין שני מרחבי תכנון בכלל לא יתחברו.

<מיכאל טירר: אז מבחינתנו, ההוראה הזאת מעקרת מתוכן את הסמכות המאוד חשובה שניתנה לנו - - -

מירי רגב: תבחר בפעם הבאה דוגמה יותר משכנעת.

מירי רגב: תודה.

מירי רגב: רננה מבוני הארץ, בבקשה.

<רננה ירדני: לדעתי, לסעיף 27 הגבנו בישיבה הקודמת.

מירי רגב: שרון, הגבתם לסעיף 27?

<שרון קרני כהן: הגבנו לחלק.

<שרון קרני כהן: סעיף 62א(ה) המוצע עוסק בהגשת תוכניות למחוז על-ידי הממשלה וגופים שהוסמכו.

<שרון קרני כהן: אנחנו רואים פה כמה דברים.

<שרון קרני כהן: הראשון, זה נראה לנו סתירה למגמה שמחוקק עצמו מדבר עליה, של ביזור סמכויות, שזה כל הרעיון של סעיף 27.

<שרון קרני כהן: בעיניו זו מן הבעת אי-אמון בוועדות המקומיות, כי בדברי ההסבר כתוב שאם הגוף הממשלתי חושש שהוועדה המקומית לא תזרום אתו בגלל שיקולים מקומים, אז הוא יכול פשוט לקפוץ מדרגה ולהתחיל ישר מהמדרגה הבאה.

<שרון קרני כהן: אבל שיקולים מקומיים, לטעמנו, זה לא שם נרדף לשיקולים פסולים או לאינטרסים פסולים.

<שרון קרני כהן: השיקולים המקומיים, קודם כול, הם חשובים.

<שרון קרני כהן: שנית, הרבה פעמים גם המחוז מסכים שהם חשובים, הוא פשוט לא יכול להכיר אותם בעצמו.

<שרון קרני כהן: לטעמנו, יש פה גם אבחנה פסולה.

<שרון קרני כהן: התוצאה של הסעיף הזה היא שמה שקובע את סוג הסמכות זה לא משיקול ענייני אלא לפי זהותו של מגיש התוכנית.

<שרון קרני כהן: זאת אומרת, גוף אחר, שאיננו ממשלתי או ציבורי, אין לו את הפריבילגיה לבחור – אם אני חושב שהוועדה המקומית תסנדל אותי אז אני רץ ישר למחוז.

<שרון קרני כהן: הוא צריך ללכת לאן שמתקיים הדיון.

מירי רגב: בסדר גמור.

<שרון קרני כהן: זה נכון שהוא ילך.

<שרון קרני כהן: הגופים הממשלתיים או הממשלה עצמה, אם היא חוששת שיפריעו לה בוועדה המקומית, יכולה לרוץ ישר הלאה.

<שרון קרני כהן: בעינינו, אין לזה סיבה.

<שרון קרני כהן: יכול להיות שיש מקרים שזה נכון להגיע ישירות למחוז, אבל אנחנו לא חושבים שזה צריך להיקבע לפי זהותו של מגיש התוכנית.

<שרון קרני כהן: נכון, הגופים הציבוריים עוסקים בתכנון שהוא חשוב, אבל חוסר השוויון שנוצר פה, מסיבות שלטעמנו הן לא ענייניות, הוא מאוד בעייתי.

<שרון קרני כהן: אנחנו מציעים לדחות את הסעיף הזה.

<שרון קרני כהן: לחלופין, אנחנו מציעים לאפשר את עקיפת הוועדה המקומית רק לתוכניות למתקנים ביטחוניים ושימושים ביטחוניים.

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: תמר מכביש חוצה ישראל – איננה.

מירי רגב: נתי, יש לך משהו להעיר לסעיף הזה?

<נתן מאיר: אמרתי כבר בישיבה הקודמת.

מירי רגב: לנו יש מה להגיד?

<תומר רוזנר: אמרנו בפירוט רב בישיבה הקודמת, אבל לא קיבלנו תשובות.

<בינת שוורץ: ההערה העיקרית שהיינו צריכים לדסקס יותר מול צוות הוועדה, ולדעתי הגענו להסכמה שאבהיר אותה כאן, היתה בהתייחס למה שקורה בתום תקופת הרלוונטיות של תוכנית המתאר.

<בינת שוורץ: בהצעה שלנו היה כתוב שבתום עשר שנים אחרי שאושרה תוכנית המתאר הכוללנית ואם אין תוכנית חדשה, אז פגות הסמכויות של הוועדה המקומית.

<בינת שוורץ: אמר צוות הוועדה שזה לא הגיוני, לא סביר עשר שנים.

<בינת שוורץ: הסיכום שהותווה הוא כזה: במקום הסעיפים שמופיעים בהצעת הוועדה בסעיף חדש 62א(2), סיכמנו שתוכנית מתאר - מכיוון שמראש אנחנו מתכננים לפחות ל-20 שנה - לוועדה מקומית יהיו כל הסמכויות, בהתאם לתוכנית המתאר, לטווח של 20 שנה.

<בינת שוורץ: בתוך טווח ה-20 שנה האלה היא מחויבת להעביר לוועדה המחוזית תוכנית מעודכנת שעברה את הוועדה המקומית.

<בינת שוורץ: התוכנית החדשה יכולה להיות רק עדכון.

<בינת שוורץ: אנחנו מכירים תוכניות שגם אחרי 20 שנה הן עוד רלוונטיות וכל מה שצריך זה תיקון קטן.

<בינת שוורץ: לא צריך להוציא 4 מיליון שקל, להתחיל תוכנית חדשה ולהכניס את כולם לאירוע של תוכנית מתאר.

<בינת שוורץ: זה יהיה בשיקול דעתה של הוועדה המקומית – וכמובן, הוועדה המחוזית תצטרך לאשר את זה - מה הוא העדכון: האם העדכון הוא עדכון כולל או שהוא עדכון נקודתי וחלקי.

<בינת שוורץ: אם לא הוגש עדכון כזה ב-20 השנים האלה, אז סמכויות הוועדה המקומית - - -

<אפרת דון יחיא: הסמכות שלה תהיה לפי א, כולל א(1), בכפוף לתכנון הכוללני שהיה קיים עד לאותה עת.

<בינת שוורץ: זה, פחות או יותר, הוסכם, לפי מה שהבנו.

<תומר רוזנר: בשני דברים זה לא נותן תשובה.

<תומר רוזנר: זה לא נותן תשובה לשאלה מה הוא עדכון.

<בינת שוורץ: נגדיר את זה.

<תומר רוזנר: אז אנחנו במקום שצריך להגדיר.

<בינת שוורץ: מקסימום הוועדה המחוזית תדחה את זה, ואז הסמכויות של הוועדה המקומית יצומצמו.

<תומר רוזנר: דבר שני, לא אמרנו אם מתחילים לספור שוב 20 שנה אחרי כל עדכון שנעשה בתוכנית, ומן הסתם, ב-20 שנה – כמו שאנחנו מכירים את תוכנית המתאר המחוזית של מחוז הדרום, לדוגמה, יש לנו 4/23, 4/23 וכו'.

<תומר רוזנר: מה הוא המועד הקובע?

<תומר רוזנר: אנחנו מדברים על התוכנית היסודית או כל תוכנית שמתקנת אותה?

<תומר רוזנר: אלה שאלות שלא ניתנו עליהן תשובות.

<תומר רוזנר: בנוסף, היתה כאן הערה של חברת הכנסת זנדברג לגבי מצבים שהוועדה המחוזית כבר דחתה את התוכנית.

<כרמית יוליס: אם דחתה, אין כוללנית.

<בינת שוורץ: לגבי עדכון, ברמה התיאורטית העדכון יכול להיות גם עדכון של פסיק.

<בינת שוורץ: נחליט יחד אתכם איך כותבים את זה, אבל זה הרציונל.

<בינת שוורץ: ב', העדכון עצמו יקבע את משך הרלוונטיות שלו.

<בינת שוורץ: לכל היותר זה יכול להיות 20 שנה, אבל הוא יכול להגיד: זה מספק את צורכי העיר לחמש השנים הבאות, בינתיים אני מתחיל לעשות תוכנית חדשה; והוא יכול להגיד: זה ל-20 שנה – אבל זה יהיה כתוב שם.

מירי רגב: אתם צריכים לסגור נוסח.

מירי רגב: אז תשבו יחד על נוסח.

מירי רגב: העיקרון מקובל.

<אפרת דון יחיא: אם נדחתה התוכנית אנחנו רואים בה כאילו לא הוגשה תוכנית.

<אפרת דון יחיא: ההסדר שהצענו הוא שייוותרו לה סמכויות לפי סעיף א(1), כפוף לתוכנית הכוללנית שהיתה.

<בינת שוורץ: אי אפשר לחרוג מהתוכנית הכוללנית.

מירי רגב: ברור.

מירי רגב: זה גם נכון.

<תומר רוזנר: רק צריך להגיד את זה.

תמר זנדברג: מה זאת אומרת אם נדחתה תוכנית?

<בינת שוורץ: תוכנית כוללנית חדשה.

<בינת שוורץ: עברו 20, הוגשה תוכנית - - -

<כרמית יוליס: הוגשה תוכנית אבל נדחתה, הסטטוס התכנוני הוא כאילו שאין תוכנית כוללנית.

תמר זנדברג: זה ברור שאם נדחתה כאילו שאין תוכנית, זאת המשמעות גם היום.

תמר זנדברג: אני שאלתי בדיון הקודם מה קורה בתקופת הביניים, שבה התוכנית הוגשה – אקט שהוא כמעט חסר משמעות עד ההפקדה, שאז התוכנית מתחילה לקבל צורה, עם התנגדויות וכו' – מה קורה אם שלב הכנת התוכנית, הטיפול בה על-ידי כל מיני גורמים, מתמשך עוד חמש שנים, עוד עשר שנים, עוד 15 שנים, ובינתיים יש את הסמכויות.

מירי רגב: לקבוע דד ליין.

תמר זנדברג: ביקשתי שבמקום הגשת תוכנית לשים את המועד הקובע הפקדת התוכנית, כי זה מועד הרבה יותר רלוונטי לחיי התוכנית, שבו בכלל מתחיל המשא ומתן מול הוועדה המחוזית ואם היא תדחה או תאשר.

<בינת שוורץ: לא קבענו הפקדה משום שמועד ההפקדה לא תלוי בוועדה המקומית, הוא תלוי בוועדה המחוזית.

<בינת שוורץ: יכול להיות שהוועדה המקומית, ברמה התיאורטית, תגיש בזמן תוכנית מתאר שעשתה שיתוף ציבור, עברה את הדיונים במועצת העיר ועברה את כל מה שצריך.

<בינת שוורץ: הגיעה לוועדה המחוזית, התיישבה שם, הוועדה המחוזית לא מטפלת והופ - פגות הסמכויות.

<בינת שוורץ: לא הגיוני להטיל את זה על הוועדה המקומית.

<בינת שוורץ: אבל קבענו בחוק סעיף של לוחות זמנים ספציפי לוועדה המחוזית לגבי תוכנית מתאר כללית ליישוב, שזה התוכניות האלה, שבתוך שנתיים מיום שהוגשה לה היא צריכה להחליט לאשר אותה.

<בינת שוורץ: אם היא לא עושה את זה אפשר ללכת למועצה הארצית, ושם יש להם עוד עשרה חודשים.

תמר זנדברג: אני רוצה לחדד את הנקודה שלי.

תמר זנדברג: הרי כל החוק הזה ,

תמר זנדברג: מטרתו לייעל את ההליכים של כל המערכת ולכן, בין היתר, קביעת הזמנים, שקיימים גם היום במידה מסוימת אבל לא עומדים בהם.

תמר זנדברג: זאת אומרת, אנחנו בעד ללכת לכיוון הזמנים, וטוב שכך.

תמר זנדברג: אבל יש כאן חוסר מידתיות בכך שסמכויות ניתנות – מה שאת אומרת נכון למצב, שככל הנראה הסעיף מכוון אליו, שאם הוועדה המחוזית מתרשלת, לא עושה תפקידה ולא עומדת בלוחות הזמנים.

תמר זנדברג: אבל מה קורה אם היא לא עומדת בלוחות הזמנים, כביכול, בגלל רשלנות של הוועדה המקומית?

תמר זנדברג: בגלל שהוועדה המקומית הגישה תוכנית לא אפויה?

תמר זנדברג: זה גם, בין היתר, אחריות הוועדה המקומית להפקיד תוכנית שתוכל להיות מאושרת.

<בינת שוורץ: תוכנית רשלנית תידחה.

<בינת שוורץ: הוועדה המחוזית יכולה תמיד להגיד: סליחה, זה מה שהגישו לנו.

<בינת שוורץ: הם מזלזלים בעצמם, הם מזלזלים בנו, ו - - -

תמר זנדברג: מניסיון, ועדה מחוזית, לא מיד כשהיא רואה תוכנית לא אפויה דוחה אותה.

תמר זנדברג: היא מחזירה אותה לוועדה - - -

<שאול אדם: מועד הפקדה מחייב גם את הוועדה המחוזית לדון בזה.

<שאול אדם: אין מצב- - -

<בינת שוורץ: הוא לא יחייב את הוועדה המחוזית.

<בינת שוורץ: זה סעיף שאומר לוועדה המקומית: אין לך יותר סמכויות.

<בינת שוורץ: למה?

<בינת שוורץ: כי לא הגשת תוכנית מתאר חדשה.

<בינת שוורץ: חברת הכנסת זנדברג אומרת: לא, אם לא הפקדת הפקדה יש כאן כבר שחקן נוסף, השחקן הוא הוועדה המחוזית.

<בינת שוורץ: המשמעות של זה שהיא לא תופקד היא שלא יהיו סמכויות לוועדה המקומית.

<בינת שוורץ: אין שום משמעות אחרת, ואנחנו רוצים להימנע.

תמר זנדברג: אני רוצה לחדד.

תמר זנדברג: זו לא רק השאלה מה יחסי הכוחות, מה לוח הזמנים והדד ליין וכו'.

תמר זנדברג: מה משמעות האירוע התכנוני והחוקי של הגשת תוכנית?

<כרמית יוליס: היא עושה את זה אחרי מהלך מסודר.

<כרמית יוליס: קליטה, עמידה בתנאי סף.

<בינת שוורץ: היה דיון בוועדה המקומית והיתה החלטת רוב להעביר.

<בינת שוורץ: זה האירוע.

תמר זנדברג: בסדר, אבל מבחינת הציבור - - -

מירי רגב: אני מקבלת את התשובה של בינת בעניין הזה.

מירי רגב: תעברו על ההערות אחת-אחת, בבקשה.

<אפרת דון יחיא: ההערה לסעיף (5) – אנחנו צריכים לבחון את הנושא הזה.

<תומר רוזנר: אבל מתי?

<תומר רוזנר: אי אפשר לדחות דברים כל הזמן, אנחנו כבר בהר של דברים שאתם בוחנים.

מירי רגב: כל הזמן אתם בוחנים.

מירי רגב: בסוף לא נביא את זה להצבעה לא בגלל הוועדה, זה בגלל שאתם כל הזמן - - -

<בינת שוורץ: אני חושב שההערה מוצדקת.

<בינת שוורץ: היא אומרת שאם יש ועדה מרחבית שכוללת מספר יישובים, וליישוב אחד יש תוכנית מתאר והוועדה בסדר אז היא תקבל את הסמכויות; ויישוב אחר לא – אז היא תקבל רק חלק מהסמכויות.

<בינת שוורץ: זו היתה ההערה שלכם.

<תומר רוזנר: לאותו יישוב שמוכן.

<בינת שוורץ: אני חושבת שהיא מוצדקת, יש פה רק עניין פרוצדורלי – איך מנהלים כזאת ועדה.

<בינת שוורץ: אני חושבת שזה פתיר.

<אפרת דון יחיא: יישוב, מבחינתנו, זה מועצה אזורית.

<תומר רוזנר: לא, ממש לא.

<תומר רוזנר: יישוב זה יישוב, אנחנו יודעים בדיוק מה זה יישוב.

<תומר רוזנר: יישוב זה משהו שהממשלה הכריזה עליו כיישוב, זה משהו שבהחלט יכול להיות קיבוץ, והוא לא מועצה אזורית.

<בינת שוורץ: נגיד שמועצה אזורית היא מוסמכת.

<בינת שוורץ: למשל, זבולון, שר הפנים הסמיך אותה.

<בינת שוורץ: יש לה 30 יישובים, לצורך הדוגמה.

<תומר רוזנר: יש להם כבר תוכנית.

<אפרת דון יחיא: הכיוון שלנו כרגע הוא לראות יישוב כמועצה אזורית.

<תומר רוזנר: לא, זה לא פתרון.

<נתן מאיר: אפשר להגיד מילה בנושא?

<נתן מאיר: בואו נעשה סדר.

<נתן מאיר: יש לנו עירייה, זה יישוב שהשם שלו נקוב בתוספת לפקודת העיריות; יש לנו מועצה מקומית – זה יישוב שהשם שלו נקוב בצווים שהותקנו על-פי פקודת המועצות המקומיות.

<נתן מאיר: דרך אגב, מועצה אזורית, מבחינה משפטית, היא סוג של מועצה מקומית.

<נתן מאיר: יש לנו יישוב – זה מה שהשם שלו נקוב בתוספת לצו שמקים מועצות אזוריות.

<נתן מאיר: בסעיף הזה לא הייתי יורד לרזולוציה של יישובים.

<נתן מאיר: קודם כול, הבעיה קיימת ברמת הרשויות המקומיות.

<נתן מאיר: בוועדה מרחבית השומרון, שתחום השיפוט שלה כולל את זכרון יעקב, בנימינה-גבעת עדה, ג'סר א-זרקא וכו', מספיק שתוכן תוכנית מתאר לאחת מהרשויות האלה אז קודם כול הבעיה שלנו עולה.

<נתן מאיר: לכן לא הייתי יורד לרזולוציה של יישובים.

<נתן מאיר: שם דווקא יש בעיה, כי ביישובים בתחום מועצה אזורית אנחנו נותנים פתרון למקום שהוא בעייתי, לא נותנים פתרון לבעיה הרבה יותר בסיסית.

<נתן מאיר: דהיינו, בוועדה מרחבית, אם יש תוכנית כוללנית ליישוב שהוא רשות מקומית, אז קודם כול שיחול שם.

<נתן מאיר: יש שאלה יותר קשה, אם לרדת לרמה של יישובים.

מירי רגב: למה?

מירי רגב: אתה מייצג את העיריות, אתה לא מייצג את המועצות.

מירי רגב: יש מועצה שיש לה ארבעה יישובים.

<אפרת דון יחיא: זה כמו ארבע שכונות בתוך עיר.

מירי רגב: למה?

מירי רגב: יישוב שלם – מושב, קיבוץ – זה ארבע שכונות בתוך עיר?

<אפרת דון יחיא: כן.

מירי רגב: אתם תמצאו לזה פתרון.

מירי רגב: זה הכיוון, הבנת בדיוק מה אנחנו רוצים, בינת.

מירי רגב: כל יישוב שתכננו אותו, אפשר להתקדם אתו ולא לחכות לכל היישובים האחרים.

מירי רגב: עכשיו תמצאו את הנוסח שיתאים לעניין הזה.

מירי רגב: או שאנחנו הולכים ומתקדמים או שאתם רוצים בדברים אחרים ללכת אחורה.

<אפרת דון יחיא: התקדמנו, הסכמנו שכאן זה היה - --

<שאול אדם: בייחוד בוועדות מרחביות.

<תומר רוזנר: רק בוועדות מרחביות.

<אפרת דון יחיא: קיבלנו את ההצעה לגבי ועדות מרחביות, אבל אנחנו מבקשים - - -

מירי רגב: טוב.

מירי רגב: אני מבקשת שבעניין הזה זה יהיה הכיוון.

<אפרת דון יחיא: לגבי המועד הקובע – ביחס לתוכניות של מתקנים ביטחוניים אנחנו יכולים לקבל את ההערה הזאת, אבל ביחס לסעיף קטן - - -

מירי רגב: יש פה מישהו ממשרד הביטחון?

<קריאה: הוא פה.

<קריאה: הוא יצא לרגע.

מירי רגב: בכל מקרה, ההערה של משרד הביטחון מקובלת עלי.

מירי רגב: לא יכול להיות שנפרסם משהו - - -

<אפרת דון יחיא: לגבי סעיף קטן (5) - אנחנו לא מסכימים להערה שהמועד הקובע הוא מועד הגשת התוכנית לוועדה המקומית.

<אפרת דון יחיא: המועד, מבחינתנו, הוא המועד שבו גוף ציבורי מצא לנכון להגיש תוכנית חשובה כזאת.

<אפרת דון יחיא: במקרה הזה הוא בעצם שולל את הסמכות מוועדה מקומית ומה שקובע זה מועד הגשת התוכנית על-ידי הגוף הציבורי.

<אפרת דון יחיא: לגבי (1) עד (4) אין לנו קושי לקבל את ההערה שלכם, לגבי סעיף (5) - הכוונה שלא תאושר תוכנית בוועדה המקומית אם גוף ציבורי החליט להגיש משמעותית, כמו אלו שהוגשו.

<אפרת דון יחיא: גוף ציבורי לא יגיש תוכנית, ככל שיש תוכנית אחרת שמקודמת בוועדה המקומית, אלא באותם מקרים ונסיבות שהוא מצא לנכון.

<אפרת דון יחיא: הוועדה המחוזית רשאית לדחות תוכנית ולא לקבל אותה, הוועדה המחוזית היא לא חותמת הגומי של שום גוף כזה.

<אפרת דון יחיא: בוועדה המחוזית יש ייצוג מאוד משמעותי גם לשלטון המקומי ולעוד גופים, ולכן זה ייבחן.

<כרמית יוליס: הסיטואציה היא שהדין יצר סמכות מקבילה ואנחנו צריכים לשים לב טוב על איזה סוגי תוכניות אנחנו מדברים.

<כרמית יוליס: מבחינתנו, אלה תוכניות שיש בהן אינטרס ציבורי, וזה עונה גם למה שנאמר פה בשם הארגונים, שלגוף פרטי אין את הפריבילגיה הזאת.

<כרמית יוליס: התשובה היא: לא.

<כרמית יוליס: גוף פרטי אין לו את הפריבילגיה הזאת.

<כרמית יוליס: אנחנו מדברים על תוכניות שהן מאוד מאוד חשובות למדינה, ובאות לידי ביטוי באמצעות זה שגוף ציבורי מסוים הגיש אותן לוועדה המחוזית.

<כרמית יוליס: וכאן אנחנו צריכים לשאול את עצמנו - מצד אחד, אנחנו נמצאים במתח סמכויות שהדין יוצר אותו, מכיוון שיש סיטואציות שיש את הסמכות המקבילה הזאת, ואיך אנחנו מגינים על אותם אינטרסים - בודדים וספורים, צריך לציין - שמאוד חשוב לנו להגן עליהם.

<כרמית יוליס: אם נאפשר את המצב הזה, שתוכנית תקודם במקביל גם בוועדה המקומית, זה אמנם משרת את האינטרס של ביזור הסמכויות, אבל מצד שני התוצאה יכולה להיות אבסורדית - שהמדינה שיש לה תשתית מאוד מאוד חשובה להעביר לא תצליח להעביר אותה.

<כרמית יוליס: לכן גם התנאים שנאמרו בפסקה הקודמת - - -

תמר זנדברג: אבל אל תשכחי שהאינטרס הציבורי נשמר גם על-ידי - - -

<שאול אדם: מה הטעם בתוכניות המתאר ואחר כך מתעלמים מהוועדה המקומית?

<שאול אדם: צריך ללכת על-פי הוועדה המקומית, ואם יש מחלוקת אז הוועדה המחוזית תדון בזה.

תמר זנדברג: אם זה בסמכות אותה ועדה מקומית, הרי כנראה שיש גם אינטרס ציבורי לתושבי אותה רשות מקומית שעומד, ככל הנראה, באיזושהי סתירה לאינטרס הציבורי האחר.

תמר זנדברג: יש פה שני אינטרסים ציבוריים.

תמר זנדברג: - - - לצאת מהמקומי.

<כרמית יוליס: זה בסדר גמור, אבל התשובה היא שבסוף, מהסיבות שאת מונה, צריך לברר את זה במחוז, כי שם מבררים את כל האינטרסים.

<קריאה: בגלל שזה סוגיות על-מקומיות.

מירי רגב: שקט.

מירי רגב: תומר, בבקשה.

<תומר רוזנר: אני חושב שההצעה של הממשלה כאן איננה מתקבלת על הדעת.

<תומר רוזנר: אנחנו דנים בשאלה של סמכות, סמכות צריכה להיקבע במועד מסוים וברור.

<תומר רוזנר: לא מתקבל על הדעת שגוף כמעט פרטי - - -

<כרמית יוליס: אין פה גופים פרטיים בכלל.

<תומר רוזנר: חברת "פרטנר", למשל, היא גוף שיש לו רישיון לבצע תשתית, והיא גוף פרטי, עד כמה שידוע לי.

<כרמית יוליס: אבל זה לא העניין.

<כרמית יוליס: העניין הוא מה המטרה של הביצוע שהיא רוצה לעשות, לא איך זה מעוגן.

<תומר רוזנר: אשמח להשלים את דבריי.

<תומר רוזנר: קודם כול, בסעיף הזה מדובר על גופים שהם גם גופים פרטיים, שקיבלו רישיון מהממשלה לבצע תשתיות מסוימות.

<תומר רוזנר: נתתי דוגמה של חברות סלולר, ויש עוד דוגמאות רבות נוספות.

תמר זנדברג: גם חברות גופי ביניים.

תמר זנדברג: חברה ממשלתית, למשל - - -

<תומר רוזנר: כפי שאתם רואים, הם מיוצגים פה היטב, שלא בידי משרדי הממשלה או גורמים ציבוריים כאלה או אחרים.

<תומר רוזנר: שתיים, אנחנו מדברים על מועד קובע.

<תומר רוזנר: לא מתקבל על הדעת שוועדה מקומית תריץ תוכנית, תעמול עליה קשות במשך זמן ארוך, וגוף פרטי בהינף קולמוס יכול לשלול את הסמכות הזאת בעצם העובדה שהוא מגיש תוכנית לוועדה אחרת.

<תומר רוזנר: התוכנית הזאת יכולה להיות תוכנית שלא שווה את הנייר שעליו היא כתובה - - -

<אפרת דון יחיא: אבל האלטרנטיבה היא שאחרי שהתוכנית תאושר הוועדה המחוזית תעשה את זה.

<אפרת דון יחיא: זה הרבה יותר ארוך, ולא יעיל.

<תומר רוזנר: התשובה היא בשלושה מישורים.

<תומר רוזנר: ראשית, אנחנו חייבים ליצור ודאות בתחום התכנון כך שוועדה מקומית, כשמתחילה לדון בתוכנית, היא יודעת שיש לה סמכות לדון בתוכנית.

<תומר רוזנר: דבר שני, לשר הפנים תמיד יש סמכות, לפי סעיף 109, לקבוע שתוכנית חייבת את אישורו ולא לאשר תוכנית, אם הוא חושב שהיא ממש פוגעת באינטרס ממלכתי.

<תומר רוזנר: דבר שלישי, הוועדה המחוזית, אם תוגש לה תוכנית כזאת ובמקביל נידונה בוועדה המקומית, הוועדה המחוזית תמיד יכולה להמשיך לדון בה ותוכנית, בסופו של דבר, תגבר.

<כרמית יוליס: למה?

<תומר רוזנר: משום שזה מה שאנחנו מציעים.

<כרמית יוליס: אז מה הטעם בדיון בוועדה המקומית?

<כרמית יוליס: בסוף התוכנית של הוועדה המחוזית תסתור את מה שהוועדה המקומית - - -

מירי רגב: אבל הסמכות היא של הוועדה המקומית.

<קארין טלמור: אבל אנחנו דנים פה בסוגיות שהן על-מקומיות.

<קארין טלמור: לפעמים אין אינטרס לוועדה המקומית או שזה חורג מהסמכות שלה, כי זה במרחב תכנון גובל.

<קארין טלמור: אז היא תסדיר את הנושא?

<קארין טלמור: זה לא יעיל.

<תומר רוזנר: יש לנו דוגמה מאוד פשוטה.

<תומר רוזנר: חברת החשמל מעוניינת בשנאים.

<תומר רוזנר: היא מגישה תוכנית על כל שטחה של עיר מסוימת להציב תחנות השנאה, מה שכולנו מכירים כ"תחנות טרנספורמציה".

<תומר רוזנר: התוכנית הזאת תחול על כל שטחה של העיר רמת-גן, לשם הדוגמה.

<תומר רוזנר: זאת אומרת, שברגע זה רמת-גן לא יכולה לעשות שום דבר בשטח שלה, כי כל שטחה נכלל בשטח התוכנית של התשתית.

<כרמית יוליס: לא, ברור שלא זאת הכוונה.

<תומר רוזנר: זה מה שכתוב.

<כרמית יוליס: אם זה לא ברור נשנה את הניסוח.

<כרמית יוליס: בוא נדבר על דוגמאות יותר קלאסיות, שגוף תשתית רוצה להעביר תשתית מתחום ועדה מקומית, ואם אתה תאמר שכל הסמכויות שהדין מעניק לוועדה המקומית ממשיכות לרוץ במקביל, אתה מגיע לתוצאה אבסורדית.

<תומר רוזנר: דוגמת הכביש היא דוגמה מצוינת.

<תומר רוזנר: יש תוכנית שמבקשת חברת "נתיבי ישראל".

<תומר רוזנר: היא רוצה ליזום תוכנית למחלף מסוים, והוועדה המקומית רוצה לדון בשכונה, כשבמקרה יש חפיפה של חמישה מטר בין רצועת הכביש שרוצים ליזום בתוכנית המחוזית לבין השכונה שמדובר בה.

<תומר רוזנר: משמעות הדברים היא שברגע שהתוכנית של השכונה הוגשה, והוועדה המקומית ממשיכה לדון בה, הגישה חברת "נתיבי ישראל" את התוכנית עם החמישה מטר חפיפה לוועדה המחוזית – נגמר, הוועדה המקומית לא יכולה להמשיך לדון בתוכנית שלה.

<כרמית יוליס: באותם חמישה מטרים.

<תומר רוזנר: בכלל.

מירי רגב: אנחנו בעצם מדברים על אותו דבר, יש כאן בעיית ניסוח.

מירי רגב: ברור לחלוטין שמה שמוצע באחריות הוועדה זה באחריות הוועדה המקומית.

מירי רגב: מה אתם אומרים?

מירי רגב: אני מדברת עכשיו על דברים שהם לא באחריות הוועדה המקומית, אלא דברים שהם בין שתי רשויות או בין רשות מקומית למועצה אזורית, ואז מי שצריך להסתכל על זה באמת זו הוועדה המחוזית, שיש לה ראייה מרחבית יותר והיא אמור לתת פתרון נכון יותר לציבור במעבר מיישוב ליישוב וכדומה, כשאת היישוב עצמו מעניין רק בתוך היישוב.

מירי רגב: לכן מה שצריך לעשות פה זה לדייק ולצמצם.

מירי רגב: קרי, שהנוסח יהיה ברור שבמקומות שבין שני יישובים או באיזשהו קטע - - -

<אפרת דון יחיא: לא.

מירי רגב: אין דרך אחרת.

<אפרת דון יחיא: אנחנו מקבלים את ההערה.

<אפרת דון יחיא: תומר הציג לנו מצב שלא התכוונו אליו, שהוגשה תוכנית על-ידי הגוף המתאים – תחמ"ש ברור שלא הוועדה המקומית אמורה להגיש – וזה לא בין רשויות וזה מקומי וזה ישרת רק את השכונות המקומיות.

<אפרת דון יחיא: רק שהוא אמר שהוא שניסחנו את זה זה ישלול תוכניות שלא התכוונו לשלול, אז את זה ברמת הניסוח אנחנו מוכנים - - -

מירי רגב: תסגרו את הניסוח פה.

מירי רגב: אתם צריכים לצמצם את זה - - -

<תומר רוזנר: חייב להיות מועד קובע.

<בינת שוורץ: אני רוצה להסביר.

<בינת שוורץ: כאשר אנחנו מגיעים עם תוכניות, שאני מאוד מקווה ומאמינה שהן יהיו מעטות, שעושים על הראש של הוועדה המקומית – אבל תמיד יהיו כאלה – אז בדרך כלל המדינה או מי מטעמה מגיעים לתיאומים ראשוניים, יושבים עם המהנדס.

<בינת שוורץ: הם לא רצים להגיש תוכנית על הראש, הם קודם כול עושים את התיאומים.

<בינת שוורץ: רצינו למנוע מצב שבו לוועדה מקומית יהיה מאוד קל לסכל את כל ההליך הזה.

<בינת שוורץ: למה?

<בינת שוורץ: כי היא יודעת מראש.

<בינת שוורץ: הרי באים אליה לתיאומים, ואז היא מהר יכולה להגיש מטעמה – היא תגיש תוכנית למסחר באותו מקום שבו רצו לעשות מחלף, ואז אי אפשר יהיה לדון בתוכנית למחלף, לשיטתכם, עד שהיא לא תסיים את הדיונים.

<בינת שוורץ: היא יכולה עכשיו - - -

מירי רגב: לא, במקביל.

<תומר רוזנר: מי אמר שאי אפשר לדון?

<תומר רוזנר: אפשר לאשר, בוודאי שאפשר.

מירי רגב: אבל אל תבטלי את מה שעשתה הוועדה המקומית.

<אפרת דון יחיא: אבל זה יבטל.

מירי רגב: למה שזה יבטל?

<אפרת דון יחיא: כי זה החוק היום.

<תומר רוזנר: אפשר להגיש, אפשר לדון ואפשר לאשר.

<תומר רוזנר: הסמכות של הוועדה המקומית היא שיורית.

<כרמית יוליס: מה נרוויח?

<שאול אדם: לפי דברי גברת בינת שוורץ, אם ועדה שהוסכמה מתנהגת בצורה כזאת אז אי אפשר להסמיך אותה.

<שאול אדם: ועדה שהוסמכה היא ועדה מאוד אחראית, ואם באים לדון אתה בענייני מחלף אז לא יכול להיות שהיא תגיש פתאום תוכנית.

<שאול אדם: פה אומרים: התעוררתם?

<שאול אדם: אנחנו באים לדון אתכם על מחלף, אתם באים לסכל אותנו?

<שאול אדם: בואו נזכור את החוק – הלכנו להליך של הסמכת ועדות, לתת להן עוצמה, אז אי אפשר לשלול את זה מהן.

<כרמית יוליס: מתח שעדיין יכול להיווצר.

מירי רגב: אני מקבלת את זה.

מירי רגב: תגיעו להסכמות בעניין של מועד ההגשה, מועד קובע.

<נתן מאיר: אפשר עוד מילה בנושא הזה?

<נתן מאיר: אנחנו מקימים מערכת היררכית נורמטיבית של תוכניות מפורטות, מקומיות, מחוזיות ומועצה ארצית, שזה הכול איזונים ובלמים.

<נתן מאיר: ואז המנטליות של הממשלה, בהצעת חוק שכולה העברת סמכויות לוועדות המקומיות, היא: יש לנו פרויקט, זורקים הכול הצידה.

<נתן מאיר: אנחנו נותנים הרשאות לא רק למדינה, לכל מי שפועל מטעמה, כמו שאמר תומר, כולל חברות פרטיות שיש להן אינטרס עסקי מובהק.

<נתן מאיר: זה לא מספיק לנו – כי התנגדנו גם לזה – נותנים להם גם סמכויות תכנון שדוחה כל דבר אחר.

<נתן מאיר: פשוט צריך להציב גבול.

<נתן מאיר: להגיד שהוועדה המקומית תסכל – הוועדה המקומית מורכבת אנשים שהם גם אחראים, גם ממונים על פרויקטים לאומיים.

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: על המועד הקובע תשבו.

<אפרת דון יחיא: אנחנו יכולים למה שהבהרתי קודם, אבל לגבי המועד זה - - -

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: אז תגיעו אתם להבנה.

<בינת שוורץ: כאן יש חילוקי דעות, נעשה את זה בסוף בינך לבין השר גדעון סער.

מירי רגב: אז אני אומרת שפה תנסו להגיע להבנות.

מירי רגב: מה שלא, אז נביא שר.

<תומר רוזנר: בסעיף קטן (ה) פסקאות (2) ו-(4) בנושא המתקנים הביטחוניים – זה דבר שהוסכם, גם על דעת הממשלה.

<בינת שוורץ: פסקאות (2), (3) ו-(4) מסוכמות.

<בינת שוורץ: לגבי פסקה (5) – ההערה הראשונית מוסכמת, ההערה לגבי 100 יחידות דיור בהישג יד נדבר כשנסכם את הפרק של הישג יד.

<בינת שוורץ: משאירים את זה בינתיים.

<אפרת דון יחיא: לגבי פסקה (ו) – הוועדה הציעה שנפרסם ברשומות.

<אפרת דון יחיא: סוגי תוכניות זה נושא שיפורסם, זה ייעשה בתהליך של חקיקת משנה רגילה.

<אפרת דון יחיא: לגבי החלטה ספציפית על תוכנית - אנחנו חושבים שאין מקום, מעבר לפרסום של התוכנית.

<תומר רוזנר: אנחנו מדברים על המצב מראש.

<אפרת דון יחיא: אם מדובר על סוגי תוכנית יהיה פרסום מראש.

<תומר רוזנר: אנחנו מדברים על תוכנית שעכשיו רוצים להגיש, היא עוד לא תוכנית מאושרת, מישהו צריך לדון בה.

<תומר רוזנר: אתם אומרים - - -

<אפרת דון יחיא: לא רוצים לפרסם מראש.

<תומר רוזנר: אז איך הוועדות המקומיות אמורות לדעת את זה?

<אפרת דון יחיא: עם הפרסום.

<תומר רוזנר: איזה פרסום?

מירי רגב: אבל את אומרת שאין פרסום.

<אפרת דון יחיא: 77–78, יש לי בהמשך.

<תומר רוזנר: אבל לא חייבים לפרסם.

<בינת שוורץ: או פרסום או תוכנית ההפקדה.

<תומר רוזנר: אז המועד שבו תישלל הסמכות הוא מועד הפרסום?

<תומר רוזנר: אני רוצה לדעת.

<תומר רוזנר: אנחנו מדברים בשאלת סמכות.

<אפרת דון יחיא: ההנחה היא שבמקרים האלה ייעשה ההליך של 77–78.

<אפרת דון יחיא: זה ברור.

<נתן מאיר: זה אופציונלי.

<נתן מאיר: 77 זה לא חובה.

מירי רגב: אז תכתבו את זה.

מירי רגב: מה הבעיה?

מירי רגב: אני רוצה שזה יהיה חובה.

<שאול אדם: אם זה יהיה חובה זה יהיה בסדר.

מירי רגב: תשאירו גם את זה לגדעון, אם אתם רוצים.

מירי רגב: דרך אגב, לי אין שום בעיה לא להביא את זה להצבעה במושב הזה.

מירי רגב: מצדי, לשבת אתו חודש ימים על כל הדברים שאתם לא רוצים להגיע לגביהם להסכמות.

<בינת שוורץ: לגבי ההגדרה של מה זה גוף ציבורי, יש כאן תיקונים.

<בינת שוורץ: הסכמנו על העיקרון, אנחנו רוצים רק לחדד שגם גוף שיש לו על פי חוק או על פי הסמכה מהממשלה סמכות לתכנן ולא רק להקים, גם הוא יוכל להגיש.

<בינת שוורץ: זה נושא שצריך חידוד מול משרדי הממשלה האחרים.

<רוני טיסר: ולגבי פסקה (7)?

<בינת שוורץ: אנחנו מתנגדים.

מירי רגב: על הפסקה הקודמת יש לנו הסכמה, אתם רק צריכים לסגור את הנוסח עם משרדי הממשלה.

מירי רגב: לגבי (7) – "קבעה הוועדה המחוזית כי לשנותה בתוכנית בסמכות ועדה מקומית" – מה אתם מתנגדים פה?

<בינת שוורץ: אנחנו לא מסכימים שבתוכניות הוועדה המחוזית תיתן איזה שהן סמכויות לוועדה מקומית.

<בינת שוורץ: הסמכויות קבועות בחוק.

<תומר רוזנר: זאת אומרת, גוף פרטי כמו "פרטנר" יכול לשלול את סמכות הוועדה המקומית – זה כן; אבל המחוזית – חלילה אם תעניק סמכות לוועדה מקומית.

מירי רגב: איך זה יכול להיות?

<בינת שוורץ: זה לא הגוף הפרטי שולל את הסמכות, זו התשתית שהממשלה הסמיכה אותו או נתנה לו רישיון לטפל בה.

<בינת שוורץ: זה ההבדל, החיתוך הוא כאן.

מירי רגב: נתי, מה אתם אומרים על זה?

<נתן מאיר: אני חושב שזאת פשוט שערורייה.

<נתן מאיר: הממשלה, במקום לטפל בעצמה בדברים, מסמיכה גופים.

<נתן מאיר: הרי היא לא מפקחת עליהם על בסיס יומי, גם לא על בסיס תקופתי.

<נתן מאיר: הגופים האלה יש חזקה שהם יפעלו על-פי הרישיון שלהם, באמות מידה ציבוריות, לא יחרגו.

<נתן מאיר: את כל ההנחות האלה לא מניחים לגבי הרשויות, שהן גוף שלטוני.

<נתן מאיר: לגביהן ההנחה שהן יעשו כל מיני קומבינות ולא יקיימו את תפקידן ואותן צריך להחזיק קצר.

<נתן מאיר: לעומת זאת, הגופים הפרטיים האלה, שנתתם להם פעם זיכיון, הם יתנהגו בצורה ממלכתית וציבורית לאורך כל הקו.

<נתן מאיר: תעודת ביזיון לשלטון המרכזי, שככה מתייחס לשלטון המקומי, ואני מסכים לכל מילה שאמר היועץ המשפטי בעניין הזה.

מירי רגב: טוב.

מירי רגב: תשאירי גם את זה, אם את רוצה, לגדעון.

מירי רגב: אולי כדאי שפשוט יבוא במקומך לדיון ואז יהיה לנו יותר קל, ככה נסכם הכול באותו רגע במקום לחכות כל כך הרבה זמן, דיונים על דיונים.

מירי רגב: אנחנו משקיעים בזה כל כך הרבה זמן, באמת שעות.

מירי רגב: אנשים באים בימים שהם לא ימי כנסת, חברי כנסת, כדי לקדם דברים.

מירי רגב: אם אתם אומרים, אז אולי נביא לפה את שר הפנים, נשב אתו כל הדיונים ובזה נגמור את העניין.

מירי רגב: בבקשה.

<מיכאל טירר: אני רוצה להעיר שני דברים ביחס למה שאמר נתי.

<מיכאל טירר: אחד, ההנחה היא שהשלטון המקומי כן דואג לאינטרסים, אבל יש חיכוך בין האינטרסים של השלטון המקומי לשלטון המרכזי, ואנחנו רוצים לעשות פרויקטים על-מקומיים.

<מיכאל טירר: השלטון המקומי, את נת"ע למשל, תוקע לא אחת ולא פעמיים.

<מיכאל טירר: האינטרסים הללו לא מסתדרים אחד עם השני והחוק הזה בא לסייע לפרויקטים לאומיים, כי גם פרויקטים לאומיים ומחוזיים הם חשובים, ולא רק השלטון המקומי.

מירי רגב: רק השלטון המקומי תקע את נת"ע?

<מיכאל טירר: לא רק, אבל זה נדבך מאוד חשוב.

מירי רגב: אוקיי, תודה.

<מיכאל טירר: רציתי דוגמה - - -

מירי רגב: לא, אל תיתן עוד דוגמה.

<מיכאל טירר: לא דוגמה, אני רוצה תשובה לשאלה שלי, גברתי.

מירי רגב: שניה אחת.

מירי רגב: לא.

מירי רגב: יש לנו עוד הערות?

<תומר רוזנר: היתה הערה של עורך הדין טירר שקיבלנו, לגבי "הכבדה על הבנייה".

<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שזה מונח לא ברור.

<תומר רוזנר: בענייני סמכות הדברים צריכים להיות ברורים וחד-משמעיים, "הכבדה על הבנייה" זה ממש לא ברור.

<כרמית יוליס: הסעיפים האלה נוסחו כדי שהמטרה של התוכנית שאושרה בוועדה המחוזית לא תהיה מסוכלת באמצעות תוכנית שמתאשרת בוועדה המקומית.

<כרמית יוליס: זה הרציו של כל הסעיף הזה.

<כרמית יוליס: לדעתי, הוא בא להשיג אינטרסים שהם ציבוריים וחשובים לכולנו.

<כרמית יוליס: צריך לזכור שכל המחלוקת פה היא בסך הכול על איזה מוסד מאשר.

<כרמית יוליס: זה שאנחנו אומרים שהמחוזית תאשר, זה לא אומר שגוף תשתית יעשה מה שהוא רוצה, ובוודאי הוא ייצא וכל מבוקשו בידו.

תמר זנדברג: אפילו עוד לא העברנו ביקורת, אנחנו רק בשלב ההבנה – מה זה "הכבדה על הבנייה"?

<כרמית יוליס: "הכבדה על הבנייה" זה כמו לקבוע תנאי להוצאת היתר, שהתוכנית המחוזית, לכאורה, אפשר להוציא מתוכה היתרים ולבצע אותה, ואז תוכנית בסמכות ועדה מקומית תאמר: לא ניתן להוציא היתר אלא אם כן התמלאו התנאים 1, 2, 3, 4.

<כרמית יוליס: זה מכביד על הבנייה.

תמר זנדברג: אז זה רע מאוד.

תמר זנדברג: זו סמכות אסור לשלול מהוועדה.

<מיכאל טירר: אבל למה לתת לוועדה מקומית לסתור תוכנית של ועדה מחוזית?

<כרמית יוליס: אני רוצה כל הזמן להזכיר מה קונספט הדיון שלנו.

<כרמית יוליס: זה לא לשלול מהוועדה המקומית לעולם ובכל נושא, זה רק - - -

<נתן מאיר: לגדר את אתר הבנייה זה מכביד על הבנייה?

תמר זנדברג: אני מבינה, אבל - - -

<כרמית יוליס: אם לא נקבע את זה אז הכול יכול להיות משונה בתוכנית בוועדה המקומית, אז מה הטעם בכלל בקביעה הזאת?

תמר זנדברג: אבל תוכנית בוועדה המקומית היא תוכנית, שכמו שידוע לך, היא סטטוטורית, היא כמו חוק.

תמר זנדברג: היא חלה, יש לה תנאים מסוימים, אפשר להוציא מתוקפה היתרים.

<אפרת דון יחיא: אתן לך דוגמה.

<אפרת דון יחיא: אושרה תוכנית ל-100 יחידות דיור, ואפשר להוסיף תנאי – 100 היחידות יותנו רק ביום שברשות המקומית יהיו כך וכך תושבים.

<אפרת דון יחיא: זה מאיין את התוכנית.

<אפרת דון יחיא: אלה הוראות שאנחנו מבקשים למנוע.

תמר זנדברג: את מאיינת את קיומה של הוועדה המקומית.

תמר זנדברג: הרי ועדה מקומית, יש לה - - -

<אפרת דון יחיא: אם הוועדה המקומית היא זו שאישרה את 100 יחידות הדיור האלו היא יכולה לקבוע אילו תנאים שהיא בוחרת.

<כרמית יוליס: אם יסכימו לדיור בר השגה מחר, אז הוועדה המחוזית תאשר דיור בר השגה והוועדה המקומית תגיד: לא מתאים לי זכאים לפי שקבע משרד השיכון.

<כרמית יוליס: קובעת תנאי: לא יוצא היתר.

<כרמית יוליס: זהו, אז אין דיור בר השגה.

<מיכאל טירר: למה לתת לוועדה מקומית סמכות לשנות תוכנית של ועדה מחוזית מלכתחילה?

מירי רגב: אתה יכול לבטל את כל החוק הזה.

מירי רגב: בוא נשאיר את החוק הזה כמו שהוא.

<מיכאל טירר: אבל ועדה מקומית לא יכולה לשנות תוכנית של ועדה מחוזית ברגיל.

<כרמית יוליס: יכולות להיות תוכניות שהן באותו מדרג סטטוטורי - - -

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: אנחנו רוצים להבין מה זה הכבדה.

תמר זנדברג: אם אני מבינה נכון, זה כל דבר שיכול לעכב את הבנייה.

תמר זנדברג: כל מטרת החוק היא להאיץ את הבנייה כמה שיותר.

תמר זנדברג: אז בואו נבטל בכלל תוכניות, ואנשים יבנו מה שהם רוצים איפה שהם רוצים.

תמר זנדברג: המטרה של תוכנית היא להכניס תנאים כאלה לבנייה, שישרתו את האינטרס הציבורי.

תמר זנדברג: נכון?

תמר זנדברג: כל מה שמכביד על הבנייה הוא לא טוב?

תמר זנדברג: תסקיר סביבה הוא לא טוב?

תמר זנדברג: דיור בר השגה הוא לא טוב?

דוד ביטן: אני חושב כמוך, אני נותן לך דוגמה.

דוד ביטן: התוכנית של צריפין, 17,000 יחידות הדיור, התנאי שזה ייכנס בכלל לתקוף זה לעשות את השיפורים התחבורתיים של היציאה מראשון, מרמלה, מבית דגן ומכל האזור.

דוד ביטן: זה לא דבר שמכביד, זה תנאי חשוב מאוד.

תמר זנדברג: זה מכביד.

דוד ביטן: אולי זה מכביד, אבל זה תנאי חשוב.

דוד ביטן: לא כל מה שמכביד הוא לא בסדר.

מירי רגב: זה תנאי מחייב, הוא לא מכביד.

תמר זנדברג: דרך אגב, את זה הוועדה המחוזית קבעה.

תמר זנדברג: וזה בסדר גמור, אין בעיה.

תמר זנדברג: כמו שאמרה עורכת הדין שרון קרני, חוק התכנון והבנייה זה דבר שמכביד על הבנייה.

מירי רגב: המחלף מכביד על הבנייה, אז לא ייבנו אותו.

<אפרת דון יחיא: לא.

<אפרת דון יחיא: אם הוועדה המחוזית תקבע את זה כתנאי או תכריע שזה לא יהיה תנאי – לא תוכל - - -

<תומר רוזנר: אם הוועדה המחוזית תחשוב שלא צריך - - -

דוד ביטן: המילה "מכביד" היא בעייתית.

דוד ביטן: אולי צריך להיות "תנאי לא סביר".

<אפרת דון יחיא: אוקיי, תנאי לא סביר.

<אפרת דון יחיא: הוועדה המחוזית הכריעה שביצוע המחלף - - -

מירי רגב: אז תשנו את הנוסח.

מירי רגב: הנוסח לא טוב.

מירי רגב: צריך להבין מה זה "תנאי מכביד".

מירי רגב: מחלף זה לא תנאי מכביד, בית-ספר זה לא תנאי מכביד, וגן ילדים זה לא תנאי מכביד.

<כרמית יוליס: כל התנאים האלה, גברתי, אמורים להיות קבועים.

<נתן מאיר: לכל היתר יש 1.5 עמוד של תנאים.

<נתן מאיר: מבחינה זו, כל תנאי הוא תנאי מכביד, אבל לכל אחד מהתנאים האלה יש היגיון משלו.

<נתן מאיר: אם הוא בלתי סביר, אנחנו במדינת חוק ויש בתי משפט שיפקחו.

<נתן מאיר: מה זה הסמכות הגורפת הזאת לקבוע תנאי מכביד?

מירי רגב: נכון.

מירי רגב: וגם כל היום נהיה בבתי משפט.

<רננה ירדני: כל סעיף (7) לא יהיה מובן בוועדות המקומיות, אני בטוחה בכך.

<אפרת דון יחיא: אפשר היה גם לקבוע כלל, שלא רצינו ללכת אליו, שלא ניתן בכלל לשנות את התוכניות האלה.

<אפרת דון יחיא: ניסינו לבחון מה כן ניתן לשנות - - -

מירי רגב: בסדר, אבל זה שאת נותנת למישהו חבל, אל תיתני חבל שיתלה את עצמו.

מירי רגב: אז תחליטי – או שאת רוצה לתת לו או שלא.

<אפרת דון יחיא: אנחנו מוכנים לתת באותם דברים - - -

מירי רגב: בינת, תעני על זה.

<בינת שוורץ: הרציונל היה שיש סמכות מקבילה לוועדה המחוזית ולוועדה המקומית לגבי נושאים ספציפיים.

<בינת שוורץ: תוכנית שכוללת צורכי ציבור – דרך או תשתיות – או תוכנית שכוללת 400 יחידות דיור או תוכניות לפנוי-בינוי או תוכנית לשימור או שר הפנים פרסם.

<בינת שוורץ: התוכניות האלה כוללות את כל התנאים להיתר, אלה תוכניות שאישרה הוועדה המחוזית ואמרה: לא יוקמו יחידות דיור מעבר ל-400; לא יתחילו לבצע את הרכבת הקלה לפני שמסדירים אתרי התארגנות וכו'.

<בינת שוורץ: הכול בפנים.

<בינת שוורץ: עכשיו עמדה בפנינו שאלה: התוכנית הזאת אושרה.

<בינת שוורץ: באה הוועדה המקומית ורוצה לעשות בה שינויים.

<בינת שוורץ: היה את האגף השמרן שאמר לא לתת לוועדה המקומית בכלל לגעת בתוכניות האלה.

<בינת שוורץ: האגף השני אמר שצריך לתת לוועדה המקומית אפשרות לשנות את התוכניות האלה באיזושהי מידה, כי לפעמים, בפער בין תכנון לביצוע רוצים לעשות שינויים – או בעיצוב, או במספר הקומות וכאלה דברים.

<בינת שוורץ: חשוב לאפשר את הסמכות הזאת.

<בינת שוורץ: ניסינו למצוא סעיף שלא שוללים מהוועדה המקומית את הסמכות לעשות שינויים בתוכנית, כי יש דברים שהיא רואה ואנחנו לא רואים, וזה בסדר.

<בינת שוורץ: אבל אנחנו לא רוצים שהיא תעקר מתוכן את היכולת לבצע את התוכנית הזאת, ולכן נכנס סעיף (ג).

<בינת שוורץ: אם אנחנו רוצים לעשות את זה יותר ברור אפשר ללכת לצעד טיפה יותר קיצוני ולהגיד שהיא אינה קובעת תנאים נוספים להיתר.

<בינת שוורץ: מעבר למה שנקבע, אי אפשר לקבוע תנאים נוספים להיתר.

<בינת שוורץ: זה כבר נקבע בתוכנית, ואם את רוצה לעשות כל מיני שינויים אחרים - - -

<נתן מאיר: לא, זה גורף לכיוון האחר.

<נתן מאיר: גידור אתר הבנייה זה תנאי נוסף?

<נתן מאיר: ההיתר כולל תנאים שחייבים להיות.

<בינת שוורץ: גידור זה תנאי בהיתר, זה לא תנאי בתוכנית.

<בינת שוורץ: אין בעיה עם זה.

<בינת שוורץ: אנחנו מדברים על סיטואציה שבה הוועדה המחוזית אישרה תוכנית, הוועדה המקומית רוצה תוכנית שינויים.

<בינת שוורץ: בתוכנית השינויים היא לא יכולה להוסיף תנאים להיתר.

<בינת שוורץ: אבל היא יכולה לקבוע את כל התנאים להיתר בהתאם לתוכנית ובהתאם - - -

מירי רגב: זה בסדר, אבל - - -

<נתן מאיר: "הכבדה על הבנייה" הוא ביטוי אומלל.

מירי רגב: עזוב, זה לא יהיה.

דוד ביטן: להוסיף תנאים, בתנאי שהם נחוצים לשינוי.

<בינת שוורץ: התוכנית לא קובעת תנאים נוספים כתנאי לבנייה.

דוד ביטן: אבל לפעמים כן צריך איזשהו תנאי.

דוד ביטן: אין שום בעיה עם זה.

<בינת שוורץ: מה שמקובל בהיתר – גידור וסיור התנעה – אין בעיה עם זה.

<אפרת דון יחיא: לא נזדקק לתוכנית כדי לקבוע את הדברים האלה.

<בינת שוורץ: אינה קובעת תנאים נוספים לתחילת ביצוע.

<נתן מאיר: כתוב "להיתר".

<בינת שוורץ: נתקן את זה.

<מיכאל טירר: למה להשאיר את הסמכות הזאת?

<מיכאל טירר: איזה מקרה, למשל - - - ?

דוד ביטן: מה מפריע להשאיר?

<מיכאל טירר: כי עשיתי תוכנית מחוזית לקו הרכבת האדום - - -

מירי רגב: הרכבת זה בוועדת כלכלה.

מירי רגב: אנחנו לא מדברים עכשיו על הרכבת.

<מיכאל טירר: הוצאתי מכרז, ועכשיו משנים לי בכל ועדה מקומית מרכיב אחר.

מירי רגב: כבר אמרת, הבנתי.

מירי רגב: תשנו את ה"הכבדה" גם ב-(7) וגם ב-(8) ותעשו את הניסוח כמו שאמרה כאן בינת.

<תומר רוזנר: לגבי פסקה (9)?

תמר זנדברג: סליחה, ייקבע שהוועדה לא יכולה להוסיף תנאים לתוכנית שלא אושרו - - -

<תומר רוזנר: כאן אנחנו דווקא חושבים שצריך לצמצם את סמכויות הוועדה.

<אפרת דון יחיא: זו ההערה ההפוכה ל-(9).

<אפרת דון יחיא: הפוך על הפוך.

<תומר רוזנר: זה לא הפוך על הפוך, זה ענייני.

מירי רגב: יש כאן עניין עקרוני וענייני.

<אפרת דון יחיא: אנחנו גם נענה לגופו של עניין.

<אפרת דון יחיא: סעיף קטן (9) – הוועדה הציעה שזה לא יהיה רק (5)(ג) או (ו) אלא להוסיף גם (5)(ד) ו-(5)(ה).

<אפרת דון יחיא: לגבי (5)(ה) – שימור אתרים, אנחנו חושבים שזה מתייתר, מכיוון שממילא סמכות הוועדה המקומית היא רק לקבוע אתרים לשימור ולא להמעיט אותם.

<אפרת דון יחיא: זה כבר נקבע בסעיף 61.

<אפרת דון יחיא: ולגבי סעיף (5)(ד) – תוכנית לפנוי-בינוי, אנחנו סבורים שהוספת יחידות הוא דבר אפשרי; המעטת יחידות דיור זה גם לא דבר שיש בסמכות ועדה מקומית ולכן מתייתר הצורך.

<תומר רוזנר: אנחנו לא מדברים על קביעת אתר לשימור, כי זה באמת לא בסמכות הוועדה.

<תומר רוזנר: אבל אם הוועדה המקומית תאמר שבבית העצמאות כבר לא צריך לעשות שימור ארכיטקטוני כזה או אחר – כלומר, זה נקבע בתוכנית והוועדה המקומית תוותר על זה.

<אפרת דון יחיא: היא לא תהיה מוסמכת.

<תומר רוזנר: למה היא לא תהיה מוסמכת?

<אפרת דון יחיא: מכיוון שמותר לה רק לקבוע ייעוד או שינוי יעוד של קרקע לשימור, היא לא יכולה להמעיט מהוראות שימור.

<נתן מאיר: מה אנחנו פחות טובים מהוועדה המחוזית בעניין הזה?

<אפרת דון יחיא: אוקיי, אדייק.

<אפרת דון יחיא: בסעיף (13) נקבע שהיא לא יכולה כן לגבי שינוי של תוכנית שאישרה הוועדה המחוזית המייעדת קרקע לאתר לשימור, לכן זה מובטח שם כבר.

<בינת שוורץ: לגבי תוכניות פינוי-בינוי - זה בדיוק התוכניות שהן כל כך מורכבות והן כל כך נקודתיות והן כל כך מקומיות, שצריך להשאיר לוועדה המקומית - אם היזם רוצה, אם הוא הגיש לה תוכנית - לאפשר שינויים.

<אפרת דון יחיא: למעט הפחתת יחידות דיור.

<בינת שוורץ: הפחתה זה לא בסמכותה.

<בינת שוורץ: אבל זה בדיוק המקום שבו לפעמים אתה מגיע לעוד איזה הסכם עם הדיירים ורוצה לבצע את זה - - -

מירי רגב: בסדר, מקובל עלי.

מירי רגב: את רואה, אנחנו מקבלים פה מהר החלטות.

מירי רגב: חבל שאתם לא יכולים לקבל החלטות כמו שאנחנו מקבלים.

תמר זנדברג: רציתי לשאול לגבי השימור.

תמר זנדברג: היום תוכניות שימור שמגישות רשויות מקומיות הן בסמכות ועדה מחוזית.

תמר זנדברג: נכון?

תמר זנדברג: כמובן, כמו כל תוכנית.

<תומר רוזנר: זה בסמכות מגבילה.

<אפרת דון יחיא: אם זה אושר בוועדה המחוזית לא ניתן יהיה להפחית.

<בינת שוורץ: בחוק החדש?

<בינת שוורץ: ומה המצב היום?

<אפרת דון יחיא: בסמכות ועדה מקומית.

מירי רגב: נא לקרוא את סעיף 28.

<אפרת דון יחיא: "תיקון סעיף 62א1 28.

<אפרת דון יחיא: בסעיף 62א1 לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים, במקום "תכנית מיתאר מקומית שאושרה" יבוא "תכנית כוללנית"; (2) ברישה, במקום "ועדה מקומית שאישר שר הפנים כאמור בסעיף 62א(ג)(1)" יבוא "ועדה מקומית עצמאית או ועדה מקומית עצמאית מיוחדת שבמרחב התכנון שבתחומה אושרה תכנית כוללנית כאמור בסעיף 62א(ג)"; (3) בפסקה (1), במקום "תכנית המיתאר המקומית שאושרה" יבוא "התכנית הכוללנית"; (4) בפסקה (2), במקום "תכנית המיתאר" יבוא "התכנית הכוללנית".

<אפרת דון יחיא: הוראות מעבר 58.

<אפרת דון יחיא: (א) תכנית שהופקדה לפני יום התחילה, ימשיכו לדון בה על פי הוראות החוק העיקרי כנוסחו ערב יום התחילה, זולת אם החליט מוסד התכנון שהפקיד את התכנית, מטעמי ייעול או קיצור ההליכים, לדון בה על פי הוראות החוק העיקרי כנוסחו בחוק זה.

<אפרת דון יחיא: (ג) ועדה מקומית ששר הפנים אישר אותה לפי הוראות סעיף 62א(ג) לחוק העיקרי, כנוסחו ערב יום התחילה, יראו אותה כוועדה מקומית עצמאית שהוסמכה לפי הוראות סעיף 31א לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 14 לחוק זה, עד תום התקופה שלגביה ניתן האישור כאמור.

<אפרת דון יחיא: "

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: התייחסויות שלנו.

<תומר רוזנר: אין לנו הערות לגבי סעיף 61א1.

<תומר רוזנר: הקראנו בסעיף הקודם את הסעיף של סולם העדיפויות של התוכניות, תיקון בפרק הזה, וזה נותן הפתרון לחששות הגדולים של הממשלה מפני המתח הבלתי מוסדר בין התוכניות של הוועדה המחוזית לתוכניות של הוועדה המקומית.

<תומר רוזנר: החשש הזה נפתר בעצם זה שקובעים את סולם העדיפויות שמבהיר שהתוכניות של הוועדה המחוזית גוברות תמיד על אלה של הוועדה המקומית.

מירי רגב: זה ברור.

מירי רגב: נרגעת, עם הכביש, התשתית והביוב?

מירי רגב: למישהו יש הערות על הסעיף הזה?

<אלי בן-ארי: אנחנו ביקשנו להתייחס, מניסיוננו המר – כדאי ללמוד מניסיון תמיד.

<אלי בן-ארי: ברגע שהחוק ייכנס לתוקף, הרי יש הליכים של תכנון שהתחילו לפני וצריכים להיות מושלמים.

<אלי בן-ארי: מה שקובעים פה זה שיהיה אפשר להחליט בכל מקרה האם בוחרים בנוסח הישן או בנוסח החדש, האם להמשיך את תהליך התכנון הקודם או לבחור בהליך תכנון חדש.

<אלי בן-ארי: גם לא כתוב מתי זה אמור להתבצע.

<נתן מאיר: לא, למה?

<נתן מאיר: ברירת המחדל זה החוק הקודם.

<נתן מאיר: צריך רק מטעמי ייעול או חיסכון לפי החוק החדש.

<אלי בן-ארי: ודאי, אבל זה יכול גם להיות שנה אחר כך או שנתיים אחר כך.

<אלי בן-ארי: נתקלנו במקרה כזה.

<אלי בן-ארי: באיזשהו שלב לקראת סוף הליך תכנון שהמשיכו אותו כמו קודם, ראו שהם לא מקבלים איזה אישור ואז החליטו לעבור לוועדה אחרת.

<אלי בן-ארי: החוק אמור להיות יעיל, ויעילות זה סדר.

<אלי בן-ארי: הדבר הזה, שאפשר להחליף בין שני מסלולים ואפשר להחליף לזמן יותר מאוחר או יותר מוקדם, זה עלול ליצור הרבה מאוד תקלות.

<אלי בן-ארי: היינו במקרה אחד כזה שהגיע לבית המשפט ובסוף ביטל את הכול, והיה צריך לחזור מההתחלה.

<אלי בן-ארי: צריך לקבוע שמה שהתחיל לפי החוק הקודם ימשיך לפי החוק הקודם.

<אלי בן-ארי: אני חושב שלא ייגרם שום נזק, עד היום המדינה התנהלה ככה 50 שנה.

<אלי בן-ארי: מה שחשוב זה שיידעו מה קורה, שלא יהיו את כל אי-הוודאויות.

<נתן מאיר: אפשר לפתור את זה בצורה דרסטית, דהיינו שההחלטה תהיה לפני תחילת הדיון ואז לא תהיה התקלה שהוא מדבר עליה.

<תומר רוזנר: השאלה באמת היא מה קורה עם סמכויות שעוברות.

<תומר רוזנר: צריך לתת את הדעת על זה.

מירי רגב: בהוראת המעבר.

מירי רגב: מה שהוא אומר זה שצריך להתייחס לזה ולהכניס את זה איכשהו בהוראת המעבר.

<אלי בן-ארי: אם אפשר להכניס משהו שהוא ברור לגמרי, אין לנו בעיה עם זה.

<אלי בן-ארי: הבעיה הגדולה היא אי הבהירות.

<נתן מאיר: אני לא בטוח שמבחינת פרשנות, אם התחילו לדון לפי החוק הישן יכולים לשנות את הדעה ולהגיד: לא, פתאום התחרטנו.

<נתן מאיר: לא בטוח שזאת הפרשנות.

<רננה ירדני: אם הכוונה לייעול, שיפור וזירוז, מי שהוא עם היד על הדופק כדי שהדברים יצאו לידי ביצוע הוא באמת יוזם התוכנית.

<רננה ירדני: אני לא מבינה למה הסמכות הזו לאפשר לעבור לחוק החדש היא רק בידי מוסד התכנון.

<רננה ירדני: אני רוצה להציע שזה יהיה בהסכמתו של מגיש התוכנית, ואפילו ביוזמתו.

מירי רגב: יש לנו בעיה עם זה שגם בחוק החדש - - - ?

<נתן מאיר: יש מסגרת תכנונית שחלה על כולם.

<תומר רוזנר: צריך לוודא שהוועדה מסוגלת לטפל בזה לפי המתכונת החדשה.

<בינת שוורץ: מחליט מוסד תכנון בהסכמת מגיש התוכנית - זה בסדר.

מירי רגב: הנוסח התקבל.

<אלי בן-ארי: אבל לפחות להגביל את הזמן.

<אלי בן-ארי: זה להיות גם שנתיים אחר כך.

<אלי בן-ארי: אנחנו מכירים את המקרים.

<תומר רוזנר: כפי שאמר עורך הדין מאיר, רצוי שהדברים ייקבעו מלכתחילה.

מירי רגב: נתי, אתה אמרת שזה יהיה בדיון הראשון?

<אפרת דון יחיא: הדיון ראשון אחרי כניסת החוק לתוקף.

<נתן מאיר: קודם כול, אני לא בטוח שצריך את התיקון, כי לפי מה שמתארים כאן, שמתחילים לדון לפי החוק הישן ופתאום מתחרטים – אני לא יודע אם מבחינת פרשנות זה בכלל תופס.

<נתן מאיר: ככל שהתקלה קיימת, אפשר לפתור אותה על-ידי זה שלפני המשך הדיון יחליטו.

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: הדיון הראשון אחרי החוק.

<תומר רוזנר: אבל לא נתתם תשובה לשאלה עם תוכנית שהיתה בסמכות ועדה מחוזית והופכת להיות בסמכות מקומית.

<תומר רוזנר: נגיד שהוועדה המחוזית רוצה להחליט לפי החוק החדש, היא תעביר את זה לוועדה המקומית?

<בינת שוורץ: כל מה שלא הופקד - - -

<תומר רוזנר: הופקד.

<בינת שוורץ: הוועדה המחוזית דנה בה - - -

<תומר רוזנר: אם היא החליטה שזה ראוי להיות לפי החוק החדש.

<בינת שוורץ: אז היא עושה דיון, היא שואלת את היזם מה דעתו - - -

<תומר רוזנר: נגיד שהוא מסכים.

<בינת שוורץ: אז היא מעבירה לוועדה המקומית.

<תומר רוזנר: זה ממש לא ברור מתוך הנוסח.

<תומר רוזנר: צריך להגיד את זה, שאתם רוצים להעביר תוכניות.

מירי רגב: ודאי, זה הדבר הכי טבעי.

מירי רגב: אז מה חשבת, שידונו בה לפי החוק הישן?

מירי רגב: אז למה בא החוק החדש.

<כרמית יוליס: כל האלטרנטיבות פתוחות.

<תומר רוזנר: אני רוצה להבין: הוועדה המחוזית מקנה סמכויות לוועדה המקומית?

מירי רגב: יאללה תומר, די.

<נתן מאיר: תומר, זה לא יקרה, אבל על הנייר זה קיים.

<אפרת דון יחיא: אני שומעת את זה לראשונה.

<אפרת דון יחיא: לדוגמה, 109א – היום, אם לא עומדים במועדים אין שיקול דעת, צריך להעביר לוועדה להשלמת תוכניות.

<אפרת דון יחיא: אנחנו תיקנו את זה ואמרנו שרק אם מגיש התוכנית מעוניין בזה ומעבירים את זה הלאה.

<אפרת דון יחיא: אתה עכשיו שואל האם בכלל מוסד תכנון יכול להפסיק לקיים דיון.

<תומר רוזנר: אני לא יודע אם הוא יכול להפסיק.

<תומר רוזנר: מה אתם מצפים שהוא יעשה?

<בינת שוורץ: זה כתוב בחוק.

<בינת שוורץ: את זה הממשלה כבר קבעה בחוק.

<בינת שוורץ: הוא רק שואל למה לא כתבתם שמעבירים - - -

<תומר רוזנר: המשפטנים לא התכוונו לזה.

<אפרת דון יחיא: השאלה היא לפי ההליכים החדשים – זו הדוגמה שהבאתי.

<אפרת דון יחיא: לא, חייבים להביא את זה לוועדה להשלמת תוכניות או לפי ההליכים החדשים.

<אפרת דון יחיא: אבל זה אותו מוסד תכנון.

<אפרת דון יחיא: אם אתה שואל עכשיו לגבי הרחבה של זה, אז אנחנו - - -

<תומר רוזנר: אני שואל מה הכוונה.

<תומר רוזנר: אני חושב שאנשי המקצוע התכוונו לדבר אחד ואתם מתכוונים לדבר אחר, אז בואו נבהיר למה הכוונה.

<אפרת דון יחיא: נבהיר בינינו ונגיד לכם.

<תומר רוזנר: אני חושב שבמקור הכוונה היתה שאפשר יהיה להעביר תוכניות להמשך דיון בוועדה המקומית.

<תומר רוזנר: אבל אם זאת לא הכוונה אז צריך להבהיר מה הכוונה.

<בינת שוורץ: בוודאי שזאת היתה הכוונה ונוודא שזאת היתה הכוונה.

דוד ביטן: אולי נכתוב את זה במפורש.

<בינת שוורץ: אני לא מבינה למה מעלים את זה בכלל.

<בינת שוורץ: זה ברור.

מירי רגב: זה לא ברור.

מירי רגב: אם פה זה לא ברור אז זה לא ברור; ואם זה ברור, אז בואו נכתוב את זה כדי שזה יהיה ברור לכולם.

מירי רגב: התייחסויות נוספות לסעיף שהקראנו?

<בינת שוורץ: לגבי ההצעה של הוועדה לסעיף חדש 129א רבתי, להגדיר את סולם העדיפויות – אני מבינה שזה סותר את כל מה שדיברנו עד עכשיו.

<בינת שוורץ: הרי אמרנו שגם תוכנית מסוג (5)(א) עד (ו), אפשר לסתור אותה בתוכנית בסמכות ועדה מקומית תחת סדרה של תנאים.

<בינת שוורץ: פה אתם מייצרים מצב שאי-אפשר יהיה לעשות את זה.

<אפרת דון יחיא: אי אפשר לסטות בכלל.

<תומר רוזנר: מה שאנחנו אומרים זה שמה שלא נאמר שאפשר, לא ניתן יהיה לסתור אותו.

<תומר רוזנר: זה בדיוק העניין, וזה גם נותן מענה לשאלה של המועד הקובע.

<תומר רוזנר: הוועדה המחוזית, סמכותה גוברת על הסמכות של הוועדה המקומית, כל עוד לא נאמר אחרת בחוק או בתוכניות שמאפשרות את זה.

<נתן מאיר: זה קיים גם היום, בינת.

<נתן מאיר: יש מדרג של תוכניות, אלא אם כן נאמר אחרת.

<בינת שוורץ: אבל לא אמרנו מה מותר, אמרנו מה אסור לה לחרוג.

<בינת שוורץ: אז הכול מותר, חוץ ממה שאסור לה – מותר לך לשנות, למעט אסור לך להקטין את השטח לדרך, לכן זה לא מסתדר עם הלוגיקה שלך.

<תומר רוזנר: טוב.

<תומר רוזנר: אנחנו צריכים לבדוק את זה.

<אפרת דון יחיא: אם זה עולה בסולם העדיפות אז לא ניתן שום דבר.

<תומר רוזנר: אנחנו צריכים למצוא את הפתרון לזה.

<תומר רוזנר: ברור שצריכה להיות היררכיה ברורה.

<כרמית יוליס: בכל מקרה, או שמסדירים את זה בסעיף ההוא או שעושים סעיף חדש, כי גם פה וגם פה – זה סותר אחד את השני.

<תומר רוזנר: אני מסכים.

מירי רגב: יש עוד הערות על הסעיף הזה?

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: אם כך, סיימנו את הפרק הזה.

מירי רגב: יש לנו את סעיפים 5 עד 7, 31, 32, 35, 37.

מירי רגב: לזה נתייחס בסבב הבא, אחר כך נצא להפסקה נוספת ונעבור לקטע של הרישוי.

מירי רגב: כל נושא התכנון לדיור בר השגה יהיה בדיון שאחרי.

מירי רגב: אחרי שיהיה כל הרישוי נדון בעניין הזה.

מירי רגב: אנחנו יוצאים עכשיו להפסקה עד השעה 14:00.

מירי רגב: צהריים טובים, אנחנו ממשיכים את הדיון.

מירי רגב: בינת, תקריאי את הסעיפים.

מירי רגב: אנחנו מדברים כרגע על סעיפים 5,7,31, 32, 35, 37.

מירי רגב: תיכף אני אקריא את הארגונים שרשומים להתייחסות.

מירי רגב: בבקשה.

<בינת שוורץ: 5 .

<בינת שוורץ: בסעיף 12 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) תכנית בסמכות ועדה מקומית במרחב תכנון מחוזי, יראו אותה לעניין חוק זה כתכנית בסמכות ועדה מחוזית.

<בינת שוורץ: (ה) בכל מקום שקיימת לפי חוק זה זכות ערר על החלטה של ועדה מקומית או של רשות רישוי, למעט על החלטה בעניין תכנית כאמור בסעיף קטן (ד), וההחלטה ניתנה על ידי ועדה מחוזית או רשות הרישוי המחוזית מכוח סמכותן לפי סעיף זה, יוגש הערר לוועדת המשנה של המועצה הארצית שהוקמה לפי סעיף 6(ג).

<בינת שוורץ: " תיקון 12א 6.

<בינת שוורץ: בסעיף 12א לחוק העיקרי, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) בדיון בערר לפי סעיף 12ב(א)(3) על החלטת ועדה מקומית עצמאית או ועדה מקומית עצמאית מיוחדת, לעניין תכנית שבסמכותה לפי סעיף 62א, יצורפו לוועדת הערר חברים אלה: נציג השר להגנת הסביבה בוועדה המחוזית או נציג אחר שימנה השר להגנת הסביבה; נציג שר הבינוי והשיכון בוועדה המחוזית או נציג אחר שימנה שר הבינוי והשיכון; נציג שר התחבורה והבטיחות בדרכים בוועדה המחוזית או נציג אחר שימנה שר התחבורה והבטיחות בדרכים.

<בינת שוורץ: (ג) שר הפנים ימנה מזכיר לוועדת ערר" תיקון סעיף 7.

<בינת שוורץ: בסעיף 12ב(א) לחוק העיקרי, אחרי פסקה (3) יבוא: 12ב "(3א) לדון ולהחליט בערר לפי סעיף 152(א3), ואם קיבלה את הערר – לתת היתר במקום רשות הרישוי המקומית.

<בינת שוורץ: "

<אפרת דו-יחיא: תיקון סעיף 31.

<אפרת דו-יחיא: בסעיף 83ג(ג) לחוק העיקרי, במקום הסיפה החל במילים "השיקולים התכנוניים ולאחר 83ג שהתייעץ עם פקיד היערות" יבוא "השיקולים התכנוניים; שר הפנים בהתייעצות עם שר החקלאות ופיתוח הכפר, רשאי לקבוע סוגי תכניות אשר לגביהן יידרש מוסד התכנון להתייעץ עם פקיד היערות, כהגדרתו בפקודת היערות, טרם קבלת החלטתו לפי סעיף זה" הוספת סעיף 84א 32.

<אפרת דו-יחיא: אחרי סעיף 84 לחוק העיקרי יבוא: "מועד הגשת תכנית 84א.

<אפרת דו-יחיא: לעניין חוק זה יראו את מועד הגשת התכנית כמועד שבו התקיימו לגביה התנאים שנקבעו להגשת תכנית לפי סעיף 295(18).

<אפרת דו-יחיא: " הוספת סעיף 86א 35.

<אפרת דו-יחיא: אחרי סעיף 86 לחוק העיקרי יבוא: "הפקדת תכנית 86א.

<אפרת דו-יחיא: (א) על תכנית בסמכות ועדה מקומית לפי סעיף 62א(4), (5), (7), (9),(12) או (15) מצומצמת החלה במגרש אחד או במגרשים צמודים, ושטח המגרש או השטח הכולל של המגרשים הצמודים, לפי העניין, אינו עולה על 5000 מ"ר (בסעיף זה – תכנית מצומצמת) יחולו הוראות פרק זה, בשינויים אלה:

<אפרת דו-יחיא: הסמכות של הוועדה המקומית לעניין הפקדת התכנית, תהיה נתונה ליושב-ראש הוועדה המקומית; הבדיקה התכנונית המוקדמת בידי מהנדס הוועדה המקומית לפי סעיף 62ב(ה) תבוצע בתוך פרק זמן שלא יעלה על 30 ימים מיום שהוגשה התכנית לוועדה המקומית; לא יחליט יושב ראש הוועדה המקומית על הפקדת התכנית אלא אם כן מהנדס הוועד ההמקומית המליץ בחוות דעתו לפי סעיף 61א(ג)(4), להפקיד את התכנית; חוות הדעת האמורה תוגש עד תום המועד לביצוע הבדיקה התכנונית המוקדמת לפי פסקה (2); על אף הוראות סעיף 85(ב)(1), יושב ראש הוועדה המקומית ידון בתכנית ויחליט אם להפקידה, לדחותה או להתנות תנאים להפקדתה, בתוך 45 ימים מיום שהוגשה לו; על אף האמור בסעיף 86, רשאי יושב ראש הוועדה המקומית, לפני שהוא מפקיד תכנית, לדרוש ממגיש התכנית שיכניס בה שינויים או שימלא תנאים, הכל כפי שיורה; דרש יושב ראש הוועדה המקומית כאמור, ימלא מגיש התכנית אחר הדרישה בתוך 30 ימים ממועד קבלתה; לא בוצעו השינויים או מולאו התנאים שדרש יושב ראש הוועדה המקומית, בתוך 30 הימים האמורים, יראו את החלטת יושב ראש הוועדה המקומית על ההפקדה, בתום התקופה האמורה, כבטלה; הוראות סעיפים 78, 89א(ג), 97, 97א, 98, 108(ג) ו-201 לא יחולו על תכנית מצומצמת.

<אפרת דו-יחיא: (ב) הוראות סעיף זה לא יחולו על תכנית שמגיש התכנית הודיע בעת הגשתה כי הוא מבקש שלא להחליט על הפקדתה בדרך הקבוע בסעיף זה.

<אפרת דו-יחיא: " הוספת סעיף 96א 36.

<אפרת דו-יחיא: אחרי סעיף 96 לחוק העיקרי יבוא: "זכות עיון במסמכי 96א.

<אפרת דו-יחיא: (א) מסמכי התכנית וכל מסמך אחר שהוגש למוסד מוסד תכנון וחובת תכנון לפי חוק על ידי מגיש התכנית או מי מטעמו, פרסום באינטרנט וכן חוות דעת שהגיש נציג בעל דעה מייעצת לפי סעיף18(ג2), חוות דעת היועץ המשפטי ומהנדס הוועדה המקומית שהוגשה לפי סעיף 61א(ג)(4), וחוות דעת של נציג שר בוועדה המחוזית או גורם אחר שקבע שר הפנים שהוגשה לפי סעיף 61ב(ב), יעמוד לעיון הציבור ממועד הגשתם למוסד התכנון.

<אפרת דו-יחיא: (ב) מסמכים כאמור בסעיף קטן (א), יועמדו לעיון הציבור ויפורסמו באתר האינטרנט של מוסד התכנון בהתאם להוראות שיקבע שר הפנים.

<אפרת דו-יחיא: (ג) על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו(ב) לעניין מוסד תכנון ומתקנים ביטחוניים כהגדרתו בסעיף 48ג, מסמכים כאמור בסעיף קטן (א) לא יפורסמו או יועמדו לעיון הציבור אם קבע יושב-ראש מוסד התכנון כאמור שהתקיימו אחת או יותר מהעילות המנויות בסעיף 9(א).

מירי רגב: מה הבעיה של משרד הביטחון?

<טובי הארט: זאת לא הסכמה של - -

<אפרת דו-יחיא: לכן הקדמתי ואמרתי שאני לא מקריאה - -

<טובי הארט: זה גם לא הנוסח של הממשלה.

<טובי הארט: את מקריאה עכשיו את הנוסח שהוועדה הציעה.

מירי רגב: אני בעניין משרד הביטחון רוצה לשמוע מה הוא אומר, כי באופן עקרוני אני בעמדת משרד הביטחון בעניין הזה.

<אפרת דו-יחיא: גם אנחנו רוצים לשמור על האינטרסים - -

מירי רגב: אם זה יגיע לולמ"ב זה לא יפורסם.

<אפרת דו-יחיא: אם זה לא כך צריך להבהיר את זה.

<אפרת דו-יחיא: סעיף 96א עוסק במסמכי - -

מירי רגב: תקריאי את הכל, אחר כך נדון.

<אפרת דו-יחיא: תיקון סעיף 109 37.

<אפרת דו-יחיא: בסעיף 109 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ג) שר הפנים רשאי לקבוע סוגי תכניות בסמכות ועדה מחוזית, שהוראות סעיף זה לא יחולו עליהן.

<אפרת דו-יחיא: " סעיף 96א עוסק בזכות עיון במסמכי תכנית.

<אפרת דו-יחיא: מדובר בתכנית ולא בהיתר בנייה.

<אפרת דו-יחיא: משרד הביטחון חושש שמסמכי היתרי בנייה יהיו פתוחים לעיון הציבור בעקבות הקבוע בהוראות הסעיף הזה.

<אפרת דו-יחיא: אנחנו לא חושבים שהחשש - - אם הוועדה סבורה שאכן מדובר כאן גם בעיון במסמכי היתרי בנייה, אז צריך להבהיר שמדובר רק לפי פרק זה.

מירי רגב: זה מקובל עליכם?

<טובי הארט: בהנחה שיירשם לפי פרק זה.

<טובי הארט: אני מבין כרגע - -

<אפרת דו-יחיא: אנחנו מעדיפים שיהיה כתוב לפי חוק.

<אפרת דו-יחיא: זה נראה לנו ברור - -

מירי רגב: אמרנו שמה שנראה לכם ברור לא ברור לאחרים.

<אפרת דו-יחיא: השאלה אם יש דרך אחרת להבהיר את זה בנוסח.

<טובי הארט: אני הצעתי את הנוסח "אישרה לפי חוק".

<טובי הארט: צריך שיהיה ברור שזה מוגש למוסד שדן בתכנית, כי המונח "מוסד תכנון" מתייחס גם למוסד שדן בהיתרים.

<תומר רוזנר: זה דווקא לא טוב.

מירי רגב: אני לא רוצה שהתכניות של משרד הביטחון יתחילו להתפרסם באינטרנט.

<תומר רוזנר: זה בסדר, זה ברור.

מירי רגב: אז מה הבעיה?

זבולון כלפה: את לא בעד שקיפות?

מירי רגב: עד כאן.

<תומר רוזנר: ההצעה - היא הייתה מקובלת על סגן היועץ המשפטי של משרד הביטחון וגם נותנת מענה לחשש שבהחלט קיים - היא לכתוב פה במפורש שהמסמכים שבהם מדובר הם לפי פרק זה, כלומר מתייחסים לתכנית, הם לא מסמכים של היתר.

<תומר רוזנר: בהמשך החוק נצטרך להוסיף סעיף שמתייחס להיתרי בנייה.

<תומר רוזנר: שם נגיד במפורש שהיתרי בנייה שיש עליהם חובת סודיות, לא - -

מירי רגב: זה מקובל עליכם?

<בינת שוורץ: אנחנו נצטרך למצוא את הניסוח כך שלא ייווצר הרושם כאילו איזו שהיא תכתובת פנימית שנעשתה במסגרת הבדיקה של התכנית המוקדמת לפי חוק זה שצריך להפיץ באינטרנט.

<בינת שוורץ: באינטרנט מפיצים מסמכים שמוגשים על פי חוק.

<בינת שוורץ: זה אומר תסקיר השפעה על הסביבה, חוות דעת מהנדס, חוות דעת - -

מירי רגב: תקשיבי, בינת, אני לא רוצה לפתוח את זה לדיון.

מירי רגב: תשבו את, משרד הביטחון והוועדה, תסגרו כך שזה יהיה מקובל על משרד הביטחון.

מירי רגב: בזה סגרתי את הנושא הזה.

<תומר רוזנר: אני לא מבין, הממשלה מסתייגת מהצעתה?

<בינת שוורץ: לא.

<בינת שוורץ: הצעת הממשלה אמרה שהמסמכים שנדרשים בחוק הם אלה שיוצגו.

<תומר רוזנר: זה לא מה שכתוב.

<בינת שוורץ: אני לא יודעת מה כתוב, זה מה שהממשלה התכוונה.

מירי רגב: הערות שלנו לכל הסעיפים, אחר כך התייחסויות.

<תומר רוזנר: עניינם של התיקונים בסעיף 12 הם בשטחים גליליים, שטחים שאין בהם ועדה מקומית.

<תומר רוזנר: מבקשת הוועדה להבהיר בתיקון לסעיף 12, שתכניות כאלו באותם שטחים גליליים יהיו תכניות בסמכות ועדה מחוזית.

<תומר רוזנר: גם אם הן נוגעות לסמכויות שאנחנו מעבירים לוועדות המקומיות במקומות שבהם יש ועדות מקומיות, בשטחים הגליליים הן יהיו נתונות לוועדה המחוזית.

<תומר רוזנר: כשהערר על תכניות מהסוג הזה הולך לוועדת משנה מיוחדת של המועצה הארצית, זה לא יהיה ועדת הערר הרגילה.

<תומר רוזנר: לסעיף הזה אין לנו הערות, רק הסברתי למה הוא מכוון.

<תומר רוזנר: תיקון לסעיף 12א דן בוועדת ערר כאשר אנחנו מדברים בתכניות של ועדה מקומית עצמאית.

<תומר רוזנר: כאשר מדובר בוועדה מקומית עצמאית, מבקשת הממשלה להוסיף לוועדת ערר 3 חברים נוספים שידונו בתכנית.

<תומר רוזנר: צריך לזכור שוועדת הערר באה בנעליה של הוועדה המקומית, יכולה בעצם להמיר את שיקול דעתה.

<תומר רוזנר: גם לכך אין הערות.

<תומר רוזנר: ההערות שלנו נוגעות לכך שצריך לחשוב על קציבת כהונתם של חברי ועדת הערר והוועדה לפיצויים והיטלי השבחה.

<תומר רוזנר: אנחנו מציעים תקופת כהונה אחת של 10 שנים, בדומה לגבי שמאי מכריע בפרק ט'1 לחוק.

<תומר רוזנר: דבר שני שאנחנו מציעים זה לשקול את האפשרות למתן סמכויות ליושב-ראש הוועדה כדן יחיד לטפל בעניינים שייקבעו כעניינים שהוא מטפל בהם כדן יחיד.

<תומר רוזנר: זה מאפשר גמישות בעבודת ועדת הערר בכל הנוגע להיתרי בנייה, בכל הנוגע לעניינים פרוצדוראליים.

<תומר רוזנר: גם בבתי המשפט, אגב, נהוג בעניינים פעוטים יחסית לאפשר דיון בשופט יחיד.

<תומר רוזנר: אין שום סיבה שבהיתר לסגירת מרפסת אנחנו נטריד ועדת ערר של 5 כאשר יש לנו התנגדות של השכן.

<תומר רוזנר: זו סתם דוגמה, היא לא בהכרח - -

יעקב אשר: זו הוועדה שבאה בנעלי ועדה מקומית?

<תומר רוזנר: בנעלי ועדה מקומית ובנעלי רשות רישוי.

יעקב אשר: אתה עושה פה יותר מרשות רישוי.

יעקב אשר: רשות רישוי זה מהנדס עיר ויושב-ראש הוועדה.

<תומר רוזנר: אם יש לנו רשות רישוי שדנה בהיתר בנייה, הוועדה קיבלה בקשה להקלה ואחד השכנים הגיש התנגדות לסגירת המרפסת.

יעקב אשר: אתה אומר דן יחיד.

יעקב אשר: אדם לבד יכול - -?

<תומר רוזנר: זאת ההצעה, תחליטו.

<תומר רוזנר: אני מתייחס לסעיף העצים.

<תומר רוזנר: פקיד היערות הראשי מכבד אותנו בנוכחותו כאן, אפשר לשמוע את דבריו בהקשר הזה.

<תומר רוזנר: בשנת 2008 הכנסת יזמה וחוקקה את תיקון מס' 89 לחוק, שעניינו עצים בוגרים.

<תומר רוזנר: התיקון הזה הצליח בצורה טובה ביותר להביא את מוסדות התכנון לשים את העצים הבוגרים בתוך שיקול דעתם.

<תומר רוזנר: כל מה שמחייב הסעיף הנוכחי הוא את הוועדה המקומית או את משרד התכנון להתייעץ עם פקיד היערות.

<תומר רוזנר: אם פקיד היערות לא משיב, הוא יכול להחליט - -

מירי רגב: צריך לקבוע תוך כמה זמן.

<תומר רוזנר: למרות שביקשנו 3,4 פעמים לקבל דוגמאות לעיכובים שנגרמו בשם פקיד היערות, לא קיבלנו אפילו דוגמה אחת.

<תומר רוזנר: למרות זאת אנחנו מציעים לקצוב מועד ברור לתשובתו של פקיד היערות, להבהיר שאם הוא לא משיב יכול מוסד התכנון להשיב גם ללא חוות דעתו של פקיד היערות.

<תומר רוזנר: הממשלה מציעה לבטל את חובת ההתייעצות עם פקיד היערות, אלא באותם מקרים ששר הפנים יחליט שצריך התייעצות כזאת.

<תומר רוזנר: אנחנו חוששים שכנראה הוא לא יחליט כזאת החלטה בכלל.

<תומר רוזנר: הסעיף הבא הוא סעיף של תכלית מצומצמת.

<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שזאת הצעה מאוד מאוד חשובה.

<תומר רוזנר: קיבלנו נתונים ממשרד הפנים על כך ש-70% מהתכניות הן תכניות נקודתיות של פחות מ-20 יחידות דיור.

<תומר רוזנר: הממשלה מציעה להתייחס כאן לתכנית נקודתית של מגרשים או מגרש אחד בשטח כולל של 5 דונם.

<תומר רוזנר: בעניינים מאוד מאוד מצומצמים מאפשרים ליושב-ראש הוועדה המקומית להורות על הפקדת התכנית גם ללא צורך בדיון בוועדה המקומית.

<תומר רוזנר: זה מקצר שלב אחד.

<תומר רוזנר: כדי לאזן את העובדה שמדובר באדם אחד שמגיש תכנית, מוצע כאן, ובצדק, להתנות את זה בהמלצה חיובית של מהנדס הוועדה המקומית.

<תומר רוזנר: גם המהנדס חושב שהתכנית ראויה להפקדה, לא כמו בוועדה מקומית רגילה שיכולים לקבל החלטה בניגוד לדעתו של המהנדס.

<תומר רוזנר: הפסיקה, נכון להיום, קובעת שהפקדתה של תכנית היא בעלת משמעות רבה.

<תומר רוזנר: ועדה מקומית שהפקידה תכנית יצרה סוג של ציפייה שאמנם לא יוצרת איזו שהיא זכות קנויה לכך שהתכנית תאושר, אבל יש לה משמעות מאוד מאוד רבה.

<תומר רוזנר: אנחנו חושבים שמובהר כאן- אם צריך להבהיר בצורה ברורה יותר נעשה זאת - שהפקדת תכנית מהסוג הזה לא תגרור אחריה את המשמעויות הפסיקתיות שניתנו לתכנית שמופקדת בדרך הרגילה.

<תומר רוזנר: חשוב מאוד שהדברים האלה יאמרו לפרוטוקול, כדי שגם בתי המשפט בבואם לפרש את החוק יבינו שזאת כוונה הוועדה.

<תומר רוזנר: כך גם נעשה מאמץ להבהיר בנוסח החוק שכל הסעיפים בחוק שיוצרים נפקות משפטית להפקדה, לא יחולו במקרה הזה.

<תומר רוזנר: כך למשל במצב שוועדה מקומית תהיה חייבת לדון בתכנית שהופקדה בדרך הזאת גם אם לא הוגשו לה התנגדויות.

<תומר רוזנר: לא ניתן יהיה להוציא היתרי בנייה מכוח התכנית הזאת, למרות שהיא הופקדה.

<תומר רוזנר: כל המטרה היא לקצר ולייעל את התהליך בתכניות נקודתיות, לאפשר את הטיפול בתכנית המצומצמת.

<תומר רוזנר: לטעמנו העניין הזה הוא עניין מאוד חשוב.

<תומר רוזנר: אחת הבעיות הקשות בחוק התכנון והבנייה במצבו הנוכחי היא שאותו הליך תכנוני נתפר לשדה תעופה ולסגירת מרפסת.

<תומר רוזנר: יש היום הליך אחד שלא מתאים לסוג התכנית ולהיקפה, לכן ההצעה של הממשלה היא צעד בכיוון הנכון.

<תומר רוזנר: היא אפילו זהירה במידה רבה מידיי.

<תומר רוזנר: ראוי שהוועדה תחשוב אם היא רוצה להרחיב אותה במידה כזאת או אחרת.

יעקב אשר: יושב-ראש הוועדה המקומית הוא גם יושב-ראש ועדת משנה?

<תומר רוזנר: הצעה נוספת של הוועדה היא להוסיף סעיף שיבהיר שלכל תכנית שיקבע שר הפנים יתווסף סקר כלכלי חברתי.

<תומר רוזנר: זה אחד מההיבטים של הנושאים החברתיים שיושבת ראש הוועדה מבקשת להדגיש במסגרת הרפורמה הזאת.

<תומר רוזנר: אחד הביטויים של הבקשה הזאת היא לדרוש שבמקרים המתאימים, שאותם יקבע שר הפנים, יוגש לוועדה המקומית או למוסד התכנון שדן בתכנית סקר כלכלי חברתי שיביא בפני מוסד התכנון את כל ההיבטים החברתיים שגלומים בתכנית שמוצעת.

<תומר רוזנר: ההצעה כרגע היא לא לקבוע בחוק את אותן תכניות שלגביהן זה יקרה, אלא לתת את הסמכות הזאת לשר הפנים, וכך להביא לידי ביטוי את העובדה שהמחוקק רואה את העניין החברתי כשיקול שצריך להביא בחשבון במקרים המתאימים.

<תומר רוזנר: בסעיף 96 המוצע אנחנו מציעים שייקבע גורם אחראי לפרסום, כדי שיהיה למי לפנות במצב שבו לא מפרסמים.

<תומר רוזנר: אנחנו מציעים את מזכיר הוועדה.

<תומר רוזנר: יכולים לקבוע את יושב-ראש הוועדה או גורם אחר בוועדה.

יעקב אשר: האם יושב-ראש הוועדה שדובר בסעיפים האלה הוא גם יושב-ראש ועדת המשנה?

<תומר רוזנר: כן, אם הוא מכהן כיושב ראש הוועדה מקומית.

דוד ביטן: יש יושב-ראש ועדת משנה ויושב-ראש ועדה מקומית.

<בינת שוורץ: יושב-ראש הוועדה המקומית יכול למנות מישהו - -

<תומר רוזנר: לא.

דוד ביטן: בדרך כלל רוב הסמכויות נמצאות בידי ועדת משנה, לא בידי המליאה.

דוד ביטן: ראש המליאה הוא יושב-ראש - -

תמר זנדברג: הסמכות היא של המליאה, אבל המליאה - -

דוד ביטן: מי המוסמך פה?

דוד ביטן: כתבו פה יושב-ראש ועדה.

דוד ביטן: איזו ועדה?

יעקב אשר: המליאה מבטיחה את ועדת המשנה.

תמר זנדברג: הוועדה זו המליאה.

תמר זנדברג: המליאה מסמיכה את ועדת המשנה.

דוד ביטן: המליאה היא רק ועדת ערר היום.

<תומר רוזנר: אם הכוונה לאפשר גם ליושב-ראש - -

תמר זנדברג: זה בפועל.

<בינת שוורץ: זו החלטה של יושב-ראש הוועדה המקומית.

<תומר רוזנר: לא, הוא לא יכול להחליט.

<תומר רוזנר: כרגע אין לו סמכות להחליט.

<שאול אדם: יושב-ראש ועדה מקומית הוא גם יושב-ראש ועדת משנה.

דוד ביטן: שיהיה כתוב.

מירי רגב: שיהיה כתוב גם יושב-ראש ועדת המשנה.

מירי רגב: יושב-ראש ועדה מקומית יכול להסמיך את יושב-ראש ועדת המשנה.

דוד ביטן: או זה או זה.

דוד ביטן: הכניסו פה סעיף שאם הערר יתקבל ועדת ערר רשאית לתת היתר.

דוד ביטן: כשהוועדה המקומית מחליטה שאין מניעה לתת היתר זה מותנה בהמון תנאים.

דוד ביטן: אתם לא מתכוונים ברצינות שאם ועדת ערר תחליט באיזה ערר על הקלה, אז במקום היא תיתן היתר.

דוד ביטן: זה סעיף בעייתי מאוד.

<תומר רוזנר: גם אני חשבתי כמוך, אבל הבהירו שהכוונה של הממשלה היא לאפשר מתן היתר רק במצב שבו הוועדה המקומית או מוסד התכנון לא שלח את החיובים שצריך לשלם.

דוד ביטן: זה לא - -

<תומר רוזנר: ככה זה כתוב.

<נתן מאיר: זה בתיאוריה.

מירי רגב: מה מפריע פה בסעיף?

<נתן מאיר: אין רעיון נפל יותר מבחינה לוגיסטית מאשר להטיל על ועדת ערר להוציא היתרים.

<נתן מאיר: הוצאת היתר בנייה זאת אופרציה לוגיסטית ששותפים לה ברשויות גדולות עשרות אנשים, בוועדות מקומיות צוות שלם של אנשים.

<נתן מאיר: ועדת הערר מורכבת מיושב-ראש, מחברי ועדת הערר שבאים לדיונים, ממזכירה ומקלדנית.

<נתן מאיר: זה הצוות של ועדת הערר.

<נתן מאיר: אם יש משהו שהם לא מסוגלים לעשות זה להוציא היתרי בנייה.

<נתן מאיר: אני לא יודע מאיזה כיוון בא הרעיון הלא נבון הזה, לפחות מבחינה לוגיסטית, שוועדת הערר תוציא היתרים.

מירי רגב: ועדת ערר יכולה לקדם דברים.

<נתן מאיר: מה שוועדת ערר יכולה לעשות זה להורות לוועדה מקומית.

<כרמית יוליס: במצב שהיא מחליטה שהיא צריכה לתת היתר והוועדה המקומית לא מוציאה את ההיתר, היא לא קידמה שום דבר.

<כרמית יוליס: יש החלטה, אבל לא עושים עם זה שום דבר.

<נתן מאיר: גם היום ועדת ערר בדעה לפעמים שצריך להוציא היתר, למרות שוועדה מקומית סירבה להוציא.

דוד ביטן: הם יעשו את כל התהליך של ההיתר והוועדה המקומית - -?

מירי רגב: להיפך, זה מייעל את העבודה.

דוד ביטן: זה לא מייעל.

יעקב אשר: היא צריכה להקים עוד מערכת.

מירי רגב: רק בנושא החיובים.

מירי רגב: מה הבעיה?

דוד ביטן: איזה חיובים?

<נתן מאיר: ועדת ערר היא קודם כל מוסד שיפוטי.

<נתן מאיר: גם היום ישנם מצבים שאזרח פונה לוועדת ערר.

<נתן מאיר: זה התפקיד הראשוני של ועדת ערר.

<נתן מאיר: בא אזרח ואומר: ביקשתי היתר בוועדה מקומית ולא קיבלתי אותו שלא כדין.

<נתן מאיר: ועדת הערר דנה.

<נתן מאיר: אם היא מגיעה למסקנה שהאזרח צודק, היא מורה לוועדה המקומית להוציא היתר.

<נתן מאיר: לא שמעתי שיש תופעה שוועדה מקומית קיבלה הוראה מוועדת ערר והיא לא עושה את זה.

מירי רגב: זה לא קורה עכשיו.

<נתן מאיר: זה קורה עכשיו.

<נתן מאיר: אני מציע לשמר את המצב הזה, לא ללכת עוד צעד אחד קדימה.

<נתן מאיר: זה צעד לא פרקטי.

<אפרת דו-יחיא: זה דיון שיתפתח כשנגיע לפרק הרישוי.

מירי רגב: נתחיל עכשיו עם ההסתייגויות של הציבור.

תמר זנדברג: אני מצטרפת לעניין העצים.

תמר זנדברג: אני חושבת שההגנה על העצים, במיוחד במרחב העירוני, מאוד מאוד חשובה ויכולה להיות קריטית.

תמר זנדברג: אנחנו צריכים משנה כפולה ומכופלת של הגנה על עצים, במיוחד בעיר ששם גרים רוב תושבי ותושבות ישראל.

תמר זנדברג: בשתי נקודות נוספות אני חייבת, לצערי, לחלוק על היועץ המשפטי.

תמר זנדברג: נקודה אחת היא הנקודה של התכנית המצומצמת.

תמר זנדברג: אני בעד.

תמר זנדברג: היום יש מצב אבסורדי שכל תכנית נקודתית הולכת לוועדה המחוזית.

תמר זנדברג: זה, בין היתר, הכוונה של הרפורמה: להעצים את הוועדות המקומיות ולתת להן סמכות על האזור המקומי.

תמר זנדברג: לא צריך ללכת לקיצוניות השנייה של לתת בידי אדם אחד.

תמר זנדברג: מי שמכיר רשות מקומית יודע שהוועדה המקומית, על אחת כמה וכמה אחרי החוק הזה, זאת הוועדה הכי עצמאית עם הכי הרבה סמכויות בשלטון המקומי.

תמר זנדברג: שום ועדה אחרת היא לא עד כדי כך פעילה עם גישות שונות תכנוניות שבאות בה לידי ביטוי.

תמר זנדברג: לתת לאדם אחד, ללא נציג אופוזיציה, ללא שום היוועצות באף אחד, לאשר תכנית שהיא אמנם מצומצמת אבל יכולה להיות משמעותית לתושבי אותה רשות מקומית, לתושבי איזו שהיא שכונה - - היא יכולה להיות הוצאה של בניין לשימור, היא יכולה להיות כל מיני דברים.

<תומר רוזנר: חברת הכנסת זנדברג.

<תומר רוזנר: יש פה רשימה מאוד מאוד מצומצמת של דברים.

<תומר רוזנר: אני חושב שרצוי שהממשלה תבהיר על איזה דברים מותר לעשות את התכנית המצומצמת.

תמר זנדברג: אולי אנחנו יכולים להקים עוד צוות קטן של 3 חברים: 2 מהקואליציה ו-1 מהאופוזיציה.

תמר זנדברג: לא ייתכן שאדם אחד יאשר תכנית, לא חשוב איזו תכנית זאת תהיה.

תמר זנדברג: כמו שראינו בדיון הקודם על הפטור מהיתר, המטרה היא לדברים באמת קטנים שייתכן שאין בעיה.

תמר זנדברג: דרך הדברים הקטנים האלה יכולים להיכנס גם דברים פחות קטנים.

תמר זנדברג: לא במובן של יחידות דיור, במובן שתהיה להם השפעה סביבתית.

<תומר רוזנר: זה רק הפקדות.

<תומר רוזנר: אחר כך הוועדה - -

תמר זנדברג: איך נותנים לאדם אחד לאשר להפקדה?

יעקב אשר: אל תקראו לזה הפקדה, תקראו לזה שם אחר.

תמר זנדברג: אני חושבת שלגבי כל תכנית קטנה ככל שתהיה עדיין חלות כל הסמכויות.

יעקב אשר: זאת לא הגשה.

יעקב אשר: הפקדה מגיעה בדרך כלל אחרי דיונים פנימיים ואחרי החלטה לאשר עקרונית להפקדה.

תמר זנדברג: גם היום, מניסיוני בוועדה המקומית, להמלצת הצוות המקצועי ברשות מהנדס העיר ולעמדתו של יושב-ראש הוועדה יש משקל רב מאוד.

תמר זנדברג: אי אפשר לשלול את הזכות, שהיא זכות של נבחרי ציבור, מהאופוזיציה.

תמר זנדברג: איך יכול להיות שלא יהיה איזון בתכנית?

תמר זנדברג: אני מקבלת שהיא תכנית קטנה.

תמר זנדברג: בואו נעשה את זה בצוות מצומצם יותר.

תמר זנדברג: בלי שום עין נוספת זה לא מידתי ולא סביר.

תמר זנדברג: אני רוצה להתייחס למה שהציג היועץ המשפטי לגבי ההצעה של היושבת-ראש של נספח חברתי כלכלי.

תמר זנדברג: אני רוצה להצטרף לרעיון הזה.

תמר זנדברג: אני רוצה לעדכן את הוועדה שביחד עם חבר הכנסת יריב לוין, שהוא שותפי לשדולה לתחבורה בת קיימא, הגשנו הצעת חוק פרטית - היא נכתבה על ידי אדם טבע ודין -שנוגעת להסדרי תנועה בשכונות חדשות מעל מספר יחידות מסוים.

תמר זנדברג: הצעת החוק הזאת באה להתמודד עם הצורך לתת מענה בתחבורה ציבורית ובתחבורה בת קיימא.

תמר זנדברג: דיברנו קודם על הצורך בהרחבת הכביש ובניית מחלף.

תמר זנדברג: לפעמים, בגלל שהדעת לא ניתנת לתחבורה ציבורית, שזאת דרך המלך, שזאת הדרך הנכונה יותר לשרת תחבורתית שכונות, אנחנו מגיעים למצב של פקקים והצורך לתת מחלף.

תמר זנדברג: הצענו שתהיה חובה להתייחס בתסקיר, כמו תסקיר סביבה, לשיקולים של תחבורה ציבורית ותחבורה בת קיימא.

תמר זנדברג: אני מציעה שתהיה לתחבורה התייחסות במסגרת מה שהעלית - החברתי כלכלי.

תמר זנדברג: אני חושבת שזה נושא שדורש התייחסות.

דוד ביטן: יש את סעיף 3 בוועדה המצומצמת.

דוד ביטן: כתוב כך: "לא יחליט יושב-ראש הוועדה המקומית על הפקדת תכנית אלא אם כן מהנדס הוועדה המליץ על ההפקדה שלה".

דוד ביטן: נותנים פה זכות וטו למהנדס הוועדה.

דוד ביטן: בשביל מה צריך פה יושב-ראש בכלל?

דוד ביטן: שהוא יחליט ויפקיד בעצמו.

דוד ביטן: רק אם הוא מעוניין בהפקדה, אני רשאי להחליט שאני מפקיד?

דוד ביטן: שהוא יחליט על הפקדה לבד.

יעקב אשר: למה שלא תעשו כמו רשות רישוי שמתנהלת עם פרוטוקולים, שמתנהלת בצורה כזאת, לא בצורה שפעם אחת מהנדס העיר לבד, פעם שנייה היושב-ראש לבד, כאילו כל אחד באיזה חדר לחוד מחליט אם זה לא נקרא הפקדה, כן נקרא הפקדה?

יעקב אשר: חבר'ה, רוח הדברים טובה , חיובית, אבל זה משהו חדש.

מירי רגב: מה אתה מציע לעשות?

יעקב אשר: שיעשו רשות רישוי.

<בינת שוורץ: קבענו סדרה של נושאים שאם תכנית מכילה אחד או יותר מהם – תכף אני אקריא מה הם - אין סיבה שיערכו שני דיונים.

<בינת שוורץ: בדרך כלל בכל תכנית יש פעם אחת דיון, מציגים את התכנית, חושבים אם היא מתאימה או לא מתאימה, ומחליטים אם להפקיד או לדחות.

<בינת שוורץ: אחרי שמחליטים להפקיד, הדיון השני הוא דיון למתן תוקף.

<בינת שוורץ: שומעים התנגדויות ומחליטים אם לתת מתן תוקף לתכנית או לדחות אותה.

<בינת שוורץ: בתכניות מהסוג הזה, שתכף אני אקריא מה הן, חשבנו שממש מוגזם לעשות לגביהן 2 דיונים.

<בינת שוורץ: מדוע?

<בינת שוורץ: משום שאין להן משמעות, למעט אנשים שגרים באותו מגרש או גובלים.

<בינת שוורץ: את אלה נשמע בהתנגדויות.

<בינת שוורץ: מספיק שיהיה דיון אחד בתכנית.

<בינת שוורץ: היא תופקד אם מהנדס העיר ויושב-ראש הוועדה המקומית מצאו שהיא בסדר, אבל הדיון האמיתי בוועדה יהיה כאשר שומעים את המתנגדים.

<בינת שוורץ: זה הרציונל.

<בינת שוורץ: איזה תכניות?

<בינת שוורץ: תכנית שעוסקת אך ורק בדברים האלה: קביעת קווי בניין או שינוי קווי בניין, עיצוב אדריכלי או בינוי.

יעקב אשר: מה זה בינוי?

<קארין טלמור: שינוי של הוראות.

<בינת שוורץ: זו לא תוספת זכויות בנייה או משהו, זה רק - -

יעקב אשר: שינוי לתכנית הבינוי המקורית.

<בינת שוורץ: כן, שינוי בתכנית הבינוי ככל שהיא הייתה מחויבת.

<בינת שוורץ: קביעת גודל שטח מגרש - -

<תומר רוזנר: מגרש מינימאלי.

<בינת שוורץ: שטח מגרש מינימאלי.

<בינת שוורץ: כל מה שניתן לעשות בהקלה אפשר לעשות גם בתכנית.

<בינת שוורץ: בדרך כלל מחברים משהו כזה בעוד משהו.

<בינת שוורץ: מדובר גם בהרחבת שטח יחידת דיור עד 140 מטר ובתוספת של שטחי שירות.

<אפרת דו-יחיא: תת קרקעיים.

דוד ביטן: רק אם המהנדס יגיד, זה מה שאפשר יהיה לעשות?

מירי רגב: היא אומרת שהם ידונו בזה בוועדה.

דוד ביטן: אם אין חוות דעת שלו אין דיון.

דוד ביטן: זה מה שכתוב פה.

דוד ביטן: רק אם הוא ימליץ יהיה אפשר.

דוד ביטן: אם לא - - עוד לא התייחסתי להערה הזאת.

דוד ביטן: ביחס להערה הזאת חשבנו שהמינימום זה ששני אנשים יחליטו לגבי כל תכנית.

דוד ביטן: צדקה חברת הכנסת זנדברג וחבר הכנסת יעקב אשר שלא ראוי שבן אדם אחד יעשה את זה.

דוד ביטן: מהנדס העיר לא חבר בוועדה, לכן קבענו כאילו ועדת 2.

דוד ביטן: בוועדת 2 אתה חייב ששניהם יסכימו כי אחרת אין לך רוב.

דוד ביטן: זה כאילו בוועדת 2, אבל אותו קול שני הוא אותו מהנדס העיר.

דוד ביטן: אם הוא אומר שהיא בסדר, היא עברה את כל הבחינות המקצועיות, אז אפשר להפקיד אותה.

<שאול אדם: אני רוצה לחזק את זה.

<שאול אדם: עיריות מבזבזות הרבה זמן על תכנית נקודתית.

<שאול אדם: פה נותנים סמכות - -

מירי רגב: זה נראה לי נכון, בעיקר עם ההתנגדויות שאחרי כך יבואו וישמעו את זה.

תמר זנדברג: גם בתכניות כאלו יש לפעמים אינטרס ציבורי.

תמר זנדברג: הדיון הוא בהתנגדות.

תמר זנדברג: בהתנגדות אתה חייב להיות בעל ענין.

תמר זנדברג: לא יכול להיות שלא יהיה חבר אופוזיציה בזמן - -

<יעל גויסקי: אני מייצגת פה את המועצה לשימור אתרים.

<יעל גויסקי: ההתייחסות היא לסעיף 6.

<יעל גויסקי: המטרה של הרכב ועדת הערר היא לשקף את מגוון השיקולים הרלוונטיים, כולל את השיקול של שימור אתרים.

<יעל גויסקי: המועצה לשימור אתרים מבקשת להוסיף אחרי המילים "יצורפו לוועדת הערר חברים אלה" את המילים "ובלבד שאחד מהם יהיה בקיא בתחום שימור אתרים היסטוריים", לכל הפחות בנושאים שעולה בהם הנושא של שימור אתרים.

<ניר אנגרט: יש לנו הערות לשני סעיפים.

<ניר אנגרט: הערה האחת היא לסעיף 31 לגבי פקיד היערות.

<ניר אנגרט: אנחנו חושבים שהצעת הייעוץ המשפטי של הוועדה היא טובה יותר מאשר הנוסח המקורי.

<ניר אנגרט: אנחנו חושבים שיש פה איזה שהוא עיקרון.

<ניר אנגרט: העיקרון אומר שבפני מוסד התכנון צריך לעמוד המידע הרלוונטי הטוב ביותר, העדכני כך שלא יהיו הפתעות בהמשך, כדי שהוא יוכל לקבל החלטות מושכלות.

<ניר אנגרט: זה מאוד מאוד לא טוב שמקבלים החלטה ובסוף הדרך כשמגיעים לשלב של ההיתר פתאום בא גוף שיש לו סמכות על פי כל דין – רשות ניקוז, פקיד היערות - מרים דגל ואומר: סליחה, אני לא נותן אישור.

<ניר אנגרט: זה רע מאוד למטרות שרוצים לקדם פה במסגרת התהליך הזה של זירוז הליכים.

<ניר אנגרט: זה רע מאוד מבחינת התוצאות, כי בשלב ההיתר כמעט ואי אפשר לשנות.

<ניר אנגרט: אנחנו חושבים שטוב שזה יהיה בפני הוועדה.

<ניר אנגרט: בהקשר לסעיפים אחרים בחוק שאנחנו יושבים כאן ולומדים, יש סעיפים שמאפשרים לבצע פעולות מתוקף תכנית ללא היתרים, זאת אומרת שהתשובה של "אל תדאגו, בעצים יעסקו בשלב ההיתר" יש איתה בעיה.

<ניר אנגרט: מאוד חשוב שזה יהיה בפני מוסד תכנון.

<ניר אנגרט: לגבי סעיף 109.

<ניר אנגרט: סעיף 109 הוא סעיף בקרה.

<ניר אנגרט: שמחנו לקרוא בידיעון של מינהל התכנון שהופץ בשנת 2013 שהייתה התייעלות מאוד גדולה בעניין הזה ושבהרבה מאוד תכניות שבעבר היו תקועות לא נדרש אישור של השר.

<ניר אנגרט: הכל נהדר, אבל יש פה סעיף שאומר שאפשר לקבוע סוגי תכניות בסמכות ועדה מחוזית.

<ניר אנגרט: אנחנו חושבים שכדאי לדקדק ולבוא ולהגיד "למעט תכניות החורגות מתכנית מתאר ארצית או מחוזית".

<ניר אנגרט: הנושא הזה הוא לא בהכרח עניין של שמירת טבע, הוא גם קשור לתשתיות.

<ניר אנגרט: במקרה לא שמו לב שעובר שם קו גז, קו דלק, עוברת שם תשתית אחרת חשובה כמו כביש.

<ניר אנגרט: שר הפנים הוא זה שמבצע את הביקורת.

<תומר רוזנר: התכנית בטלה.

<ניר אנגרט: מה זאת אומרת "התכנית בטלה"?

<תומר רוזנר: אם היא חורגת מהוראות של תכנית - -

<ניר אנגרט: אני קורא פרוטוקולים של ועדות מחוזיות.

<ניר אנגרט: אני רואה שבוועדה מחוזית דרום לדוגמה – אני יכול להביא פה לוועדה הרבה מאוד דוגמאות - הרבה מאוד תכניות רגע לפני שלבי האישור חוזרות לדיון נוסף בוועדה המחוזית בעקבות הערות מינהל התכנון, הערות השר, ומשנים את ההחלטות.

<ניר אנגרט: אני יכול להביא בפני הוועדה הרבה מאוד דוגמאות בעניין הזה.

<נתן מאיר: לא בשביל זה קיים סעיף 109.

<אלי בן-ארי: אני אתחיל מהסוף בגלל מה שניר אמר.

<אלי בן-ארי: הדרך הנכונה היא פשוט להוריד את הסעיף הזה.

<אלי בן-ארי: שר הפנים לא חייב להעביר ביקורת על תכנית.

<אלי בן-ארי: אין שום היגיון לבוא ולשדר למערכת שיש סוגי תכניות שחסינים מביקורת.

<אלי בן-ארי: אין שום היגיון בזה.

<אלי בן-ארי: הרעיון הוא שכל אחד ידע שיש מעקב מקצועי שיכול לפקח אם הוא יכול לעשות את זה.

<אלי בן-ארי: ההצעה הזאת היא לא נכונה, היה רצוי לרדת ממנה.

<אלי בן-ארי: זה גם לא מייעל שום דבר ביחס למצב הקיים.

<אלי בן-ארי: לגבי הסעיף של העצים.

<אלי בן-ארי: בהנחה שהצעת הוועדה תתקבל אין לנו מה להגיד.

<אלי בן-ארי: אני חושב שהמצב הקודם היה כזה שרק מראה כמה צריך לבחון בקפדנות את ההצעות שמועלות במסגרת הצעת החוק הזאת.

<אלי בן-ארי: זה עלול היה לגרום נזק מאוד גדול.

<אלי בן-ארי: סעיף 35 הוא סעיף שחברת הכנסת זנדברג דיברה עליו.

<אלי בן-ארי: בעניין הזה כל מילה בסלע.

<אלי בן-ארי: אני רק רוצה להביא זווית אחרת.

<אלי בן-ארי: אנחנו שנים אומרים שצריך לקחת את הליך התכנון ולעשות אותו מדורג בהתאם לסיטואציות.

<אלי בן-ארי: בתכנית פשוטה יותר יהיה הליך פשוט יותר.

<אלי בן-ארי: זה דבר נכון מעין כמוהו.

<אלי בן-ארי: דיברתי עם יושב-ראש ועדה מקומית מסוים על הסעיף הזה.

<אלי בן-ארי: הוא אמר לי שזה הדבר האחרון שהוא רוצה, שהדבר האחרון שהוא רוצה זה לשבת עם איזה שהוא יזם ולהגיד לו שהוא לבד יכול או לא יכול להכריע בתכנית שלו.

<אלי בן-ארי: זה פתח לניצול לרעה, זה פתח שאחרי זה יגידו, "הנה, הוא ישב איתו לבד, הוא היה חייב לו משהו".

<אלי בן-ארי: שימו שם 3 אנשים.

<אלי בן-ארי: מה הבעיה?

<אלי בן-ארי: אחד מהאופוזיציה, עוד אחד מהקואליציה, לא לבד.

<אלי בן-ארי: לא לבד זה הפיתול המוחלט של מנגנוני בקרה שמערכת התכנון אמורה לעבוד לפיהם.

<אלי בן-ארי: בנוסף לכל מה שחברת הכנסת זנדברג אמרה, ובצדק, גם השיקול הזה צריך לבוא בחשבון.

<אלי בן-ארי: זה יהיה יעיל באותה מידה.

<אלי בן-ארי: אז אפשר – מה שתומר הציע - להוסיף עוד עניין.

<אלי בן-ארי: זו רק ההתחלה.

<אלי בן-ארי: אם זה יהיה ניסוי שיצליח אפשר יהיה להוסיף עוד.

<אלי בן-ארי: אל תשימו את האדם לבד שם.

<אלי בן-ארי: גם רובם, לדעתי, לא ירצו את זה, במיוחד הטובים שבהם.

<אלי בן-ארי: לגבי הסעיף של הפרסום באינטרנט.

<אלי בן-ארי: זה עניין של ניסיון.

<אלי בן-ארי: גם היום יש חובה לפרסם תכניות באינטרנט.

<אלי בן-ארי: בפועל זה כמעט לא נעשה.

<אלי בן-ארי: אחת הסיבות היא שאין שום סנקציה, שאין שום הסדר למה שקורה.

<אלי בן-ארי: מה שהחוק קובע לא מקוים על ידי ועדות התכנון.

<אלי בן-ארי: כשיהיו הרבה יותר תכניות ברמה מקומית הדרך לדעת על התכנית אמורה לבוא דרך ההסדרים האלה.

<אלי בן-ארי: אנחנו מציעים לקבוע כמה דברים קטנים נוספים.

<אלי בן-ארי: הצענו אותם שם.

<אלי בן-ארי: הצענו לקבוע שחייבים להגיש כל מסמך במדיה שאפשר לפרסם.

<אלי בן-ארי: אנחנו יודעים שיש בעיות בוועדות מסוימות.

<אלי בן-ארי: צריך לקבוע את זה.

מירי רגב: נקבע את זה בתקנות.

<אלי בן-ארי: יכול להיות.

<אלי בן-ארי: זאת קביעה מאוד פשוטה.

<אלי בן-ארי: אפשר לקבוע כאן שחייבים להגיש לוועדה כל קובץ במדיה דיגיטלית.

<אלי בן-ארי: אם היזם יודע את זה הוא יעשה את זה.

<אלי בן-ארי: היום אנחנו יודעים שיש חובת פרסום והרבה פעמים זה לא נעשה.

<אלי בן-ארי: אם זה לא נעשה והאדם מבקש - - קודם כל, חובה לשלוח לו את זה בדואר.

<אלי בן-ארי: היום התוצאה שלא יודעים על זה בכלל.

<אלי בן-ארי: לגבי העניין של לקבוע שהוא יהיה אחראי, שזה מה שתומר הציע, אנחנו מסכימים.

<מיכאל טירר: רשות שדות התעופה ביקש ממני להביע חשש שמאוד דומה לחשש שהצבא הביע לגבי מסופי הגבול, מעברי הגבול ונמלי התעופה.

<מיכאל טירר: כל התכניות ומסמכי הבינוי וכו' יפורסמו ברבים.

<מיכאל טירר: זאת תהיה איזו שהיא פירצה.

<מיכאל טירר: במסגרת החשיבה שתיעשה לעניין ניסוח הסעיף, אני מבקש שבעניין הזה - -

מירי רגב: אני מקבלת ומבקשת שתתייחסו לזה בנוסח.

מירי רגב: אני חושבת שזה נכון.

יעקב אשר: אני בעד קיצור הליכים ובעד נתינת סמכויות, אבל אני חושב שהגוף היחידני הזה בדברים האלה של קווי בניין ודברים מהסוג הזה יוצר פה משהו קצת בעייתי.

יעקב אשר: הפקדה היא בעצם האמירה של הוועדה שהדבר ראוי ונכון.

יעקב אשר: הוא ראוי ונכון ברמה עקרונית.

יעקב אשר: כמובן שזה תלוי בכל מקום ספציפי.

יעקב אשר: הייתי מסכים אפילו על ועדה מצומצמת כזאת או אחרת.

יעקב אשר: ברגע שזכות האפשרות להתבונן בדבר הזה היא רק בהתנגדויות, זה הופך את הדבר הזה ללא נכון וללא שוויוני.

יעקב אשר: אם יחליטו בנוגע לקווי בניין שרק באזור מסוים כי יושב-ראש הוועדה ומהנדס העיר יגידו שהם לא מתנגדים אבל הם חושבים שאפשר לעשות את זה בכל העיר - - לא יגידו לו לכתוב את זה בכל חוות הדעת שלו.

מירי רגב: צריך להוסיף פה עוד חבר או שניים.

יעקב אשר: אני לא חושב שהתקיעות נמצאות כאן.

דוד ביטן: על ועדת 2 - -

יעקב אשר: זה יותר גרוע.

יעקב אשר: יצא שכרו בהפסדו.

יעקב אשר: אני חושב שבוועדת משנה או בוועדה מצומצמת של ועדת משנה.

<נתן מאיר: זה רעיון טוב.

מירי רגב: אנחנו לוקחים משהו שרוצים למנף.

<נתן מאיר: כל הרעיון פה הוא יעילות עם דמוקרטיה ובקרה.

<נתן מאיר: צריך לוותר קצת ביסוד אחד כדי להשיג את השני.

<נתן מאיר: זאת הצעה טובה.

<נתן מאיר: אם יושב-ראש הוועדה מודיע מראש וחבר ועדה אחד אומר שהוא רוצה דיון בוועדה המשנה, זה יעבור לוועדת המשנה.

מירי רגב: כל אחד יוכל להגיד ועדת משנה.

<נתן מאיר: ההנחה היא שזאת תכנית מצומצמת.

דוד ביטן: לא אומרים.

דוד ביטן: הבעיה שאי אפשר - - אבל אם יאפשרו - -

מירי רגב: כל אחד יוכל לערער על זה.

מירי רגב: יהיה לך מצב שכל הזמן יהיה לך דיון - -

יעקב אשר: אולי הרעיון הוא לא לקרוא לזה בתכניות האלו הליך הפקדה רגיל, אלא שם אחר שמחייב פחות דיון.

יעקב אשר: הדיון חייב להיות.

יעקב אשר: צריכים להיות 2,3 אנשים בתוך דבר כזה.

יעקב אשר: אתם עושים קווי בניין, שטחי שירות.

יעקב אשר: זה יכול להפוך לדבר מאוד לא שוויוני כשעושים את זה במחשכים ורק צריך לבוא עם התנגדויות ספציפיות למקום הזה.

יעקב אשר: צריך למצוא דרך.

יעקב אשר: אני לא חושב שגם פה התקיעה.

יעקב אשר: לא פה נמצא הפקק.

מירי רגב: צריך לחשוב על זה.

מירי רגב: אני רוצה שלזה תמצאו פתרון.

דוד ביטן: תשקלו את זה, כי בוועדת 2 אין זכות ערר לחבר ועדה להגיש ערר על זה.

<תומר רוזנר: למה אתה חושב?

דוד ביטן: בוועדת 2 אין זכות ערר.

<תומר רוזנר: לא ברשות רישוי.

דוד ביטן: ברשות רישוי אין זכות ערר.

<תומר רוזנר: חד משמעית יש זכות ערר.

דוד ביטן: על מה?

דוד ביטן: על זה?

<תומר רוזנר: רואים את ההחלטה של היושב-ראש בעקבות ההמלצה של המהנדס כהחלטה של הוועדה המקומית.

דוד ביטן: ואז יש זכות ערר?

<תומר רוזנר: ודאי.

דוד ביטן: אם יש זכות ערר אין בעיה.

מירי רגב: תכניסו שיש פה זכות ערר.

<תומר רוזנר: לא צריך להכניס.

דוד ביטן: לא הבנתי את זה ככה.

מירי רגב: שיהיה כתוב.

מירי רגב: שיהיה ברור שיש כאן זכות ערר.

<תומר רוזנר: למליאה.

דוד ביטן: שיהיה למליאה.

מירי רגב: לא משנה, רק שיהיה ברור שיש זכות ערר.

מירי רגב: זה פותר את הבעיה.

<נתן מאיר: רואים את זה כהחלטת ועדת המשנה.

מירי רגב: את ועדת הערר רואים כהחלטת ועדת משנה.

מירי רגב: אז יש זכות ערר למליאה.

מירי רגב: .

יעקב אשר: זה לא ערר.

מירי רגב: דיון חוזר.

מירי רגב: אני רוצה שתהיה אופציה לדיון חוזר בעניין הזה למליאה.

דוד ביטן: אם זאת החלטת ועדת משנה, אז זה ערר למליאה.

דוד ביטן: מה זה דיון חוזר?

מירי רגב: מה זה משנה?

מירי רגב: ההצעה הזאת נכונה.

<נתן מאיר: יחולו הוראות סעיף 11(ד).

מירי רגב: ההצעה התקבלה בעקבות ההערות.

<רננה ירדני: אני מברכת על ההחלטה של השנייה הזאת, כיוון שזה היה סעיף בדברים שלנו.

<רננה ירדני: אנחנו מברכים על הפקדה של תכנית מצומצמת בצורה שאפשר דמוקרטית להביא את זה לדיון חוזר במקרה הצורך.

<רננה ירדני: אנחנו חושבים שזה מאוד יצמצם את העבודות המיותרות של הוועדה המקומית דה-היום.

<רננה ירדני: לגבי מסמך כלכלי חברתי.

<רננה ירדני: היום, כדי להגיש תכנית אנחנו חייבים לעמוד בהמון המון נושאים שמחייבים אותנו בתסקירים, בחוות דעת, כאלה שקבועים בחוק וכאלה שלא - תסקיר השפעה על הסביבה, בה"ט ואחרים.

<רננה ירדני: הנושא הכלכלי והחברתי מאוד חשוב.

<רננה ירדני: אבוי לנו אם נציגי הוועדה המקומית אינם קשובים לנושאים החברתים והכלכליים, לאו דווקא בגלל חקיקה של היום.

<רננה ירדני: אנחנו חושבים שחוות דעת כזאת יכולה רק לגרום לעוד עיוותים ולעוד עיכובים.

<רננה ירדני: זה לא שהנושא לא חשוב.

<רננה ירדני: הוא חשוב לכל אחד ואחת מאיתנו, אבל אין ספק שזה לא עומד באותה רמה מבחינת הצורך להיכנס מקצועית, כמו תסקיר השפעה על הסביבה כאשר מדברים על פרמטרים מדעיים.

<רננה ירדני: אנחנו מבקשים לשקול שוב, לא להסמיך כך שאפשר להוציא מסמך.

<רננה ירדני: כמובן שזה חייב להיות בשיקולי ועדה מקומית.

<רננה ירדני: אני משערת שכך היה עד היום.

<רננה ירדני: אם לא, אז צריך לחזק את זה לאו דווקא במסגרת של מסמך.

<רננה ירדני: הדבר הנוסף הוא לגבי הנושא של העצים.

<רננה ירדני: העצים יקרים גם לנו, אבל אני רוצה להפנות אתכם להחלטת קבינט הדיור מספר 371/7, מיום 3.6.2013, שבה נאמרו הדברים האלה: "לתקן את חוק התכנון והבנייה באופן שמוסדות התכנון ישקלו את הנושא של שמירת העצים הבוגרים ללא חובת התייעצות עם פקיד היערות.

<רננה ירדני: על אף האמור, שר הפנים, בהתייעצות עם שר החקלאות, יהיה רשאי לקבוע סוגי תכניות שלגביהן תחול החובה להתייעץ עם פקיד היערות, וזאת תוך 6 חודשים".

<רננה ירדני: בסעיף נוסף כתוב על כך שניתן לתקן תקנות על ידי שר הפנים.

מירי רגב: מה את רוצה, זאת ההצעה.

<רננה ירדני: הבקשה שלנו היא לעקוב אחר החלטת קבינט הדיור, לחזור לאותה כוונה.

<רננה ירדני: שמעתי את דבר היועץ המשפטי על כך שהוא לא קיבל דוגמאות שבהן היו עיכובים בגלל פקיד היערות.

<רננה ירדני: אנחנו מוכנים לספק את המידע הזה.

<רננה ירדני: לא פנו אלינו ספציפית, עד כמה שידוע לי.

<רננה ירדני: הנושא הזה בהחלט תורם לעיכובים של חודשים.

<רננה ירדני: לא שהנושא לא חשוב, אבל ראוי שיהיה בתקנות מה כן, לא רק שהכל כן.

<רננה ירדני: יש תכניות שבהן הדבר ראוי וחשוב.

<רננה ירדני: ברוב התכניות אנחנו חושבים שזה פשוט מעכב.

<רננה ירדני: הנושא הבא הוא הנושא של ועדת ערר.

<רננה ירדני: לגבי המנגנון של הוצאת היתר בנייה.

<רננה ירדני: כמהנדסת מספר ועדות מקומיות בעברי וכמתכננת מחוז אני חושבת שהנושא הזה יכול לגרום לבלגן לא נורמאלי, לכאוס שפשוט לא ידעו לאן לגשת, איך לגשת.

<רננה ירדני: ועדת ערר זאת לא ועדה שערוכה לנושא של הוצאת היתרים.

<רננה ירדני: נכון שכבר היום ישנם מצבים שבהם ועדה מקומית מקבלת חזרה כבומרנג מוועדת ערר החלטה כן להוציא היתר, למרות דעתה הקודמת.

<רננה ירדני: אם לא, צריך כאן להקפיד על משהו.

<רננה ירדני: זה בוודאי לא דרך להתחיל כל פעם בחקיקה מתקנת להקים ועדת על מקומית כזאת שאומרת שאם ועדה מקומית לא מסכימה זה חוזר לשלטון מרכזי.

<רננה ירדני: אנחנו עושים הפוך על הפוך בתקנה כאן.

<רננה ירדני: אנחנו בוועדה המרכזית הזאת, בוועדת הערר נחליט להוציא היתר.

<רננה ירדני: אני כבר לא מדברת על האדמיניסטרציה שקשורה בהקמת מערכת כזאת.

<שרון קרני כהן: בסעיף 6 להצעת החוק, לגבי הרכב ועדות ערר אנחנו חושבים שצריך לשפר את ההרכב בצורה אחרת ממה שמוצע.

<שרון קרני כהן: ההרכב הקיים היום מעצים את הדומיננטיות של השיח המשפטי בוועדות.

<שרון קרני כהן: כמו שכבר נאמר פה, ככל שיורחבו הסמכויות כך תהיה יותר חשיבות להחלטות של ועדת ערר.

<שרון קרני כהן: אנחנו חושבים שבמקביל לזה צריך לחזק את השיח התכנוני כך שהוא יהפוך להיות הדומיננטי.

<שרון קרני כהן: צריך לשים לצידו יועץ משפטי.

<שרון קרני כהן: ברור שהתפקיד של היועץ המשפטי חשוב, יש לו משמעות, אבל אנחנו לא חושבים שהוא צריך להיות בלב השיח אלא בצד.

<שרון קרני כהן: אנחנו מציעים את ההרכב הבא לוועדות ערר: מתכנן המחוז במשרד הפנים או נציגו, אדריכל, מהנדס או מתכנן ערים לפי ההגדרה שבחוק, ונציג ציבור שימונה על ידי שר הפנים לפי ההגדרה הקיימת.

<שרון קרני כהן: לאלה שכבר קיימים אנחנו מציעים להוסיף: נציג השר להגנת הסביבה, נציג משרד התחבורה, נציג ארגונים חברתיים ונציג ארגוני הסביבה.

<שרון קרני כהן: כמו שאמרתי, צריך לשים יועץ משפטי לצידם.

<שרון קרני כהן: מינוי ועדת ערר בהרכב ייחודי בנושאים מסוימים נעשה כבר בתיקון 76, כך שאנחנו יודעים שזה אפשרי.

<שרון קרני כהן: שינויים נוספים שאנחנו מציעים בסעיף 6 להצעת החוק.

<שרון קרני כהן: בסעיף 12(ב) אנחנו מציעים למחוק את המילים "ועדה מקומית עצמאית מיוחדת" כך שזה יתייחס לכל הוועדות.

<שרון קרני כהן: לגבי שינוי הרכב ועדת ערר ומינוי יועץ משפטי, זה כמו מה שאמרתי עכשיו.

<שרון קרני כהן: לגבי סעיף 31 להצעת החוק, לגבי חובת ההיוועצות עם פקיד היערות הדברים נאמרו.

<שרון קרני כהן: אני אוסיף שתי נקודות חשובות.

<שרון קרני כהן: יש לנו נטייה מאוד טבעית ומובנת לראות בעצים כנושא שהוא בעיקר נושא סביבתי, אבל זה נושא שהוא בהחלט גם נושא חברתי.

<שרון קרני כהן: כמו שאמרה חברת הכנסת זנדברג, רוב האוכלוסייה בישראל היא אוכלוסייה עירונית.

<שרון קרני כהן: רוב האוכלוסייה שסובלת מחוסר אקוטי בשטחים פתוחים ובשטחי ציבור היא אוכלוסייה עירונית.

<שרון קרני כהן: דווקא עבור האוכלוסייה הזאת חשוב לשמור על-מנת להבטיח איכות חיים.

<שרון קרני כהן: לעצים יש בפירוש קשר הדוק לאיכות חיים בסביבה עירונית.

<שרון קרני כהן: חשוב לשמור על העצים בגלל תרומה לאיכות חיים עירונית, ספיגת מזהמים, יצירת פרטיות.

<שרון קרני כהן: אלה תיקונים שכבר מופעים בסעיף 89 לחוק שהזכיר היועץ המשפטי.

<שרון קרני כהן: גם כיום אין זכות וטו לפקיד היערות, צריך להתייעץ איתו.

<שרון קרני כהן: על זה אנחנו מציעים לשמור.

<שרון קרני כהן: לתוספת של תסקיר חברתי.

<שרון קרני כהן: פה אני רוצה להגיד ליועצים המשפטים שזה נושא שהוא חשוב.

<שרון קרני כהן: זה כמעט ההיבט החברתי היחיד, אם הוא יתקבל, שיופיע בחוק התכנון והבנייה.

<שרון קרני כהן: ההיבט הכלכלי יופיע באופן טבעי, כי היזמים מביאים אותו והוועדות מביאות אותו.

<שרון קרני כהן: הוא קיים בסעיף 197 ובהיטל השבחה.

<שרון קרני כהן: לעומת זאת, מסמך רקע חברתי – לטעמנו צריך להיות חברתי קהילתי ולא חברתי כלכלי - צריך לשקף איזו שהיא ראייה הוליסטית של התכנון.

<שרון קרני כהן: כבר הכירו בתי המשפט שהתכנון הוא כלי ראשון במעלה לקידום נושאים חברתיים.

<שרון קרני כהן: הוא בהחלט נושא חברתי.

<שרון קרני כהן: אנחנו מציעים שיהיו שני בעלי תפקידים: יועץ חברתי למוסד תכנון ויועץ חברתי לתכנית.

<שרון קרני כהן: אנחנו חושבים שמסמך רקע חברתי צריך לכלול רקע חברתי, כלכלי ודמוגרפי.

<שרון קרני כהן: אנחנו חושבים שבמסמך החברתי צריכים להופיע כיוונים לחיזוק השפעות חיוביות, למיתון השפעות שליליות ומנגנוני ניתוב ופיקוח כך שזה לא יהיה מסמך של "כתבתי והלכתי", אלא שממשיכים להתייחס אליו לאורך זמן.

<שרון קרני כהן: אנחנו נשמח לקבל בהמשך התייחסות של הוועדה לנושא הזה, כיוון שלא הייתה הזדמנות להתייחס לזה בכתב.

<שרון קרני כהן: לגבי תכנית מצומצמת, סעיף 35 להצעת החוק.

<שרון קרני כהן: אני לא אחזור על מה שנאמר, אני רק רוצה להדגיש שעד 5000 מטר זה אולי על פניו נראה לא הרבה, אבל חלק מאוד גדול מהמגרשים בסביבה עירונית, ששם חיה רוב האוכלוסייה בישראל, הם מגרשים בגדלים האלה ולמטה מזה.

<שרון קרני כהן: מדובר פה בכמה אלפי מטרים.

<שרון קרני כהן: זה בהחלט לא מעט.

<שרון קרני כהן: זה יכול להיות גם התחלה של דברים בקנה מידה גדול בשטחים עם כל מיני מאפיינים שאולי אנחנו לא רוצים שיבנו בהם.

<שרון קרני כהן: גם דברים שעל פניו נשמעים מינוריים, כמו קו בניין, באוכלוסייה עירונית זה לא דבר של מה בכך, זה דבר מהותי, משמעותי ויש לו השפעה מאוד ישירה על אורח חיים של אנשים בסביבה עירונית.

<רננה ירדני: בסעיף 86א(4) הבקשה שלנו היא לעשות דין אחד.

<רננה ירדני: כמו שמתבקש המגיש להכין את תיקוני התכנית תוך 30 יום, הבקשה היא שגם יושב-ראש הוועדה המקומית יחליט תוך 30 במקום 45 ימים טרם ההפקדה.

<נתן מאיר: לגבי סעיף 6, כמו שכבר הגבנו בכתב, אנחנו מתנגדים עקרונית לשינוי הרכב של ועדת ערר בכלל, במיוחד בנושא ספציפי.

<נתן מאיר: ועדת ערר היא מוסד, טריבונל שיפוטי קודם כל.

<נתן מאיר: נכון שהיא גם מוסד תכנון, אבל היא קודם כל טריבונל שיפוטי.

<נתן מאיר: לא יעלה על הדעת שבעניין מסוים ישנו את הרכב הוועדה על ידי הוספת נציגי ממשלה.

<נתן מאיר: זה פוגע באיזון של הוועדה, זה יגרום לכרסום של אמון הציבור באובייקטיביות של הוועדה.

<נתן מאיר: איך ירגיש אזרח שבא לבית משפט מחוזי ואומרים לו: עשינו עיבוי של הרכב השופטים, הוספנו פה כמה שופטים משלנו.

<נתן מאיר: זה פשוט רעיון שלא יעלה על הדעת, במיוחד כשהוא נעשה לגבי תכניות שבסמכות ועדה מקומית.

<נתן מאיר: שוב השלטון המרכזי חוזר על הבעת חוסר האמון בשלטון המקומי.

<נתן מאיר: אם הרכב ועדת הערר, שזה 5 חברים שכולם מתמנים על ידי שר הפנים, הוא לא טוב, אז צריך לשנות את ההרכב.

<נתן מאיר: לא יעלה על הדעת שאותה ועדת ערר שטובה לכל העניינים, כשבאים עם תכניות בסמכות ועדה מקומית צריך לעבות את ההרכב שלה בנציגי ממשלה.

<נתן מאיר: אנחנו מתנגדים לסעיף הזה.

<נתן מאיר: לגבי הנושא של ועדת ערר כגוף שמוציא היתרי בנייה כבר אמרנו את דעתנו.

<נתן מאיר: ככל שהמוטו הוא שיפור השירות לאזרח, זה לא ישפר את השירות לאזרח, זה יפגע שלא לצורך במעמד השלטון המקומי.

<נתן מאיר: זה לא יעבוד פרקטית ולוגיסטית.

<נתן מאיר: השירות לאזרח יהיה יותר גרוע.

<נתן מאיר: כשוועדת ערר תגיד לאזרח "אני אוציא לך את ההיתר", הוא יחכה יותר זמן מאשר לו זה היה מוחזר לוועדה המקומית.

<נתן מאיר: לגבי הנושא של תכנית מצומצמת אמרנו כבר את דעתנו.

<נתן מאיר: נדמה לי שהרעיון המוצע בצירוף האיזונים שהוועדה המליצה להכניס אכן עונה על הנושא.

<נתן מאיר: אני רוצה לומר, בייחוד לחברת הכנסת זנדברג, שאם אנחנו רוצים פה לאזן אינטרסים, אז ברור שהייעול בא על חשבון ערכים כמו דמוקרטיה, כמו שמיעת האופוזיציה, כמו דברים שאף אחד לא מזלזל בהם אבל הם טובים בהליך המלא.

<נתן מאיר: בהליך יעיל צריך לוותר על משהו.

<נתן מאיר: על המשהו הזה מוותרים.

<נתן מאיר: יש פה מספיק איזונים, כמו הנושא של שיתוף מהנדס העיר בהמלצה, כמו התנאים להפקדה.

<נתן מאיר: מעת ההפקדה ואילך היא מתנהגת כמו תכנית רגילה.

<נתן מאיר: לגבי סעיף 109.

<נתן מאיר: גם כאן הצעת הוועדה כך שברירת המחדל היא שהתכנית לא טעונה אישור השר אלא אם כן השר מודיע שהתכנית טעונה אישורו זה האיזון הנכון.

<נתן מאיר: אני רוצה להזכיר לכולנו שההליך התכנוני הוא הליך רווי בקרות לאורך כל הדרך.

<נתן מאיר: כשהשר מפעיל את הסמכות שלו זה רק במקרים חריגים, כי אז הוא שולף תכנית מתוך ההליך התכנוני ואומר שהיא טעונה את אישורו.

<נתן מאיר: זה צריך להיות במקרים חריגים.

<נתן מאיר: ברירת המחדל שההליך התכנוני ממשיך אלא אם כן השר הודיע במיוחד זה בדיוק האיזון הנכון והדרוש.

<רויטל שושני: העצים זה שכבת מידע שנחוצה לנו כמתכננים בשלב הראשוני והמוקדם של התכנית.

<רויטל שושני: כדי לעשות את התכנון המיטבי, כדי לעשות תכנון יעיל ואמין, חסכוני בזמן, אי התייחסות לשכבת המידע הזאת בתחילת תהליך התכנון תגרום אחר כך לשינויים שכרוכים בזמן, בעלות.

<רויטל שושני: אז העצים הופכים להיות גורם מעכב.

<רויטל שושני: מה שמעכב בסוגיה של העצים זה אי התחשבות בהם בתחילת התהליך.

<רויטל שושני: מעורבותו של פקיד היערות כגורם המקצועי שמאשר את התסקיר או את המצג של העצים הבוגרים בשטח התכנית חשובה מאוד.

<רויטל שושני: הוא הגורם המקצועי שיכול לתת את דעתו אם שיקולי הדעת של התכנית לגבי כריתה, לגבי העתקה, לגבי שימור של עצים בוגרים הם שיקולי דעת נכונים שמקובלים גם עליו.

<רויטל שושני: אנחנו מבקשים שהוא יהיה מעורב בתהליך הזה מתחילתו.

<רויטל שושני: אנחנו תומכים בהצעת הוועדה המשופרת ביחס להצעות קודמות שהיינו מאוד מאוד מודאגים מהן.

<רויטל שושני: הבענו את דעתנו בנחרצות כלפי מינהל התכנון.

<רויטל שושני: שלחנו מכתב לוועדה על-מנת להביע את דאגתנו מאי התייחסות לנושא של העצים מתחילת תהליך התכנון ושילובו של פקיד היערות בתהליך הזה.

מירי רגב: אני מבקשת את התייחסות הממשלה למה שדיברנו עם משרד הביטחון כך שהנוסח יהיה מוסכם על כולנו, כולל על משרד הביטחון.

מירי רגב: לאחר מכן הנוסח של ועדות מקומיות לוועדת משנה.

מירי רגב: דיברנו בהתחלה על דיון חוזר בתכנית מצומצמת.

מירי רגב: אני מוכנה שבוועדת ערר לא יהיו יותר חברים, אבל אני מקבלת את ההצעה של ביטן - זאת בעצם ההרחבה של נתי ואשר - שבתכנית המצומצמת אפשר יהיה דיון חוזר.

מירי רגב: בוועדה לא יהיה צריך להרחיב את ההרכב.

מירי רגב: זה מה שאני רוצה שיהיה.

דוד ביטן: יש חובה של פרוטוקול.

<אפרת דו-יחיא: את ההרכב הראשוני הצענו עם אפשרות לערר לוועדת - -

<כרמית יוליס: לבקש דיון חוזר במליאה.

מירי רגב: בהתחלה אמרתי שבוועדה של 2 שהוטו הוא של המהנדס זה קצת בעייתי.

מירי רגב: אני מקבלת את מה שרוב האנשים כאן אמרו.

מירי רגב: כדי להימנע מהעניין הזה יש את האופציה של להוסיף חברים.

מירי רגב: אז יכולה להיות בעיה.

מירי רגב: אני חושבת שההצעה של ביטן שאפשר יהיה לערער על ההחלטה ולדון בה במליאה היא ההצעה נכונה.

מירי רגב: זה יפתור לנו את כל הבעיה.

מירי רגב: במליאה יש אופוזיציה, יש נציגים נוספים, כך שדעתם של כולם - -

דוד ביטן: במליאה זה כל חברי המועצה.

דוד ביטן: הנוסח הזה אומר שאם היא דנה והחליטה לקבל את הערר, היא מחויבת לתת היתר.

דוד ביטן: אולי יהיה כתוב שהיא תהיה רשאית לתת בנסיבות מיוחדות.

<תומר רוזנר: רק בעניין חיובים.

דוד ביטן: כתוב פה שהיא חייבת.

דוד ביטן: אולי במקום המילה "לתת" יהיה כתוב "רשאית לתת", ואז בנסיבות מיוחדות הם יחליטו לבצע את זה.

מירי רגב: רשאית לתת זה בסדר.

<כרמית יוליס: אולי נסביר את הסעיף הזה של הוצאת ההיתר.

<כרמית יוליס: כמו שאמר פה היועץ המשפטי, זה מדבר על סיטואציה מאוד מאוד ספציפית.

<כרמית יוליס: כשנגיע לפרק הרישוי נראה שיש איזה שהוא מהלך עניינים רגיל שככל שמתקיימים תנאים מסוימים תוך פרק זמן חלה חובה על הוועדה המקומית להוציא היתר.

<כרמית יוליס: יש סעיף מאוד מסוים שהחובה לתת את ההיתר כפופה לזה שאדם שילם את החיובים שלו.

<כרמית יוליס: יש סעיף נפרד שאומר תוך כמה זמן הוועדה המקומית צריכה לתת לו את פירוט החיובים כדי שיתאפשר לו לשלם.

<כרמית יוליס: אותו סעיף אומר שאם היא לא נתנה לו את פירוט החיובים במועד, היא חייבת להוציא לו את ההיתר בכל זאת.

דוד ביטן: כיבוי אש - -

<כרמית יוליס: זה לא כיבוי אש.

<כרמית יוליס: זה רק החיובים שהוא חייב.

<כרמית יוליס: יש פחות או יותר מהלך התנהלות רגיל, כשאחד התנאים אומר שלא יינתן היתר אלא אם כן שולמו החיובים.

<כרמית יוליס: הוועדה המקומית צריכה תוך פרק זמן מאוד קצוב להוציא את פירוט החיובים.

<כרמית יוליס: אם היא לא נותנת את פירוט החיובים במועד, עדיין חלה עליה החובה להוציא היתר.

<כרמית יוליס: הסעיף הזה בא לטובתו של מבקש ההיתר, שאם לא אמרו לו מה גובה השומה של היטל ההשבחה אולי יתעכב לו היתר הבנייה.

דוד ביטן: מה אם אין לי אישור כיבוי אש?

דוד ביטן: אני אוציא היתר?

<כרמית יוליס: זה לא חל על כיבוי אש.

<כרמית יוליס: זה אך ורק החיובים שחייבים לך - -

דוד ביטן: שיהיה כתוב רשאית.

<כרמית יוליס: אני רק רוצה להסביר את הקונספט.

<כרמית יוליס: אם לפי הדין הוועדה המקומית לא אמרה לי כמה אני חייב בהיטל השבחה והיא לא הוציאה לי היתר תוך פרק זמן, אז אני הולך לוועדת ערר.

<כרמית יוליס: רק כשאני הולך לוועדת ערר בגלל העניין הספציפי הזה, ועדת הערר רשאית להוציא את ההיתר בעצמה.

<כרמית יוליס: היא לא רשאית, היא צריכה להוציא את ההיתר.

<נתן מאיר: הסעיף שאת מסתמכת עליו עוד לא התקבל.

<תומר רוזנר: מפאת כבודה של ועדת ערר - -

מירי רגב: מה זה משנה?

דוד ביטן: אם ירצו הם יתנו, אם לא ירצו, יגידו לו לחזור - -

<כרמית יוליס: זה ככל שוועדות הערר יוכלו לעמוד בזה מבחינת שיהיה להם את כוח האדם המקצועי להוציא את ההיתר.

<כרמית יוליס: הסעיף הזה בא כל כולו לטובת מבקש ההיתר.

<כרמית יוליס: אני לא מבינה למה להתנגד לו.

דוד ביטן: היום אתם רוצים להעביר אלינו את - -

<כרמית יוליס: היום אין להם סמכות כזאת, לכן אנחנו לא יכולים לבחון אם הם יכולים או לא.

<כרמית יוליס: אלה בדיוק המצבים שיש בהם התנגשות אינטרסים בין מה שהוועדה המקומית רוצה לבין מה שמבקש ההיתר רוצה.

דוד ביטן: פה זו חובה.

<תומר רוזנר: נעשה את זה רשאית.

<שאול אדם: אני בכלל חושב שהסעיף הזה מיותר.

מירי רגב: אנחנו נעשה את זה רשאית.

<שאול אדם: כל הסעיף הזה מיותר, משום שוועדה לא נותנת היתר בנייה ללא תשלום אגרות והיטלים.

<שאול אדם: גם ליזם יש עניין לקבל את הפירוט של השומה שלו כדי לקבל את היתר הבנייה.

<שאול אדם: ועדת ערר לא צריכה להתעסק בזה ברשאי או בחובה.

<כרמית יוליס: על זה נדבר בהיתר.

דוד ביטן: עוד לא ראיתי ועדה שלא מוציאה היטל השבחה.

<תומר רוזנר: השאלה מתי היא מוציאה.

<בינת שוורץ: אני אתחיל דווקא מהנושא של הסקר חברתי כלכלי.

<בינת שוורץ: גברתי היושבת-ראש, אתה עושה מעשה גדול.

<בינת שוורץ: המעשה הגדול שאת עושה זה שהצלחת לגרום לממשלה, היחידה שהצליחה לגרום לממשלה להתיישב סביב שולחן עגול ולהתחיל בשיא הרצינות לשאול מה היא מוכנה להכניס לתוך חוק התכנון והבנייה ולחקיקה ראשית בעניין דיור בהישג יד.

<בינת שוורץ: זה ההישג הגדול.

<בינת שוורץ: לעומת זאת, להציע להכניס סקר חברתי כלכלי לתכניות, לא רק שזה השוליים של השוליים, זה גם מזיק חברתית ומזיק לתהליכים.

<בינת שוורץ: כמו שאנחנו יודעים, ל-75% מהתכניות לא רלוונטי הסקר הזה.

<בינת שוורץ: 75% מהתכניות כוללות עד 20 יחידות דיור, לכן סקר חברתי לא רלוונטי.

<בינת שוורץ: מה שרלוונטי זה אולי תמהיל דירות.

<בינת שוורץ: בזה אנחנו מטפלים בדיור בר השגה.

<בינת שוורץ: אנחנו מדברים על חלק מאוד מצומצם של התכניות.

<בינת שוורץ: בואו נשאל את עצמנו מה אנחנו רוצים לבדוק במן סקר חברתי כלכלי כזה.

<בינת שוורץ: אנחנו רוצים לבדוק קיומן של צורכי ציבור.

<בינת שוורץ: לצורך קיומן של צורכי ציבור יש תדריך תכנון.

מירי רגב: זה שזה קיים לא אומר שזה מתבצע.

<בינת שוורץ: זה קיים, זה מתבצע בדקדקנות.

<בינת שוורץ: לא רק זה, אנחנו גם מעדכנים את התדריך הזה.

<בינת שוורץ: העדכון יבוא להחלטת הממשלה.

<בינת שוורץ: זה יחייב את כלל משרדי הממשלה.

<בינת שוורץ: המטרה שהתדריך הזה יתאים לתכניות בתוך הרקמה הבנויה.

<בינת שוורץ: האילוצים שפועלים בהם הם הרבה יותר גדולים.

<בינת שוורץ: עדיין אנחנו רוצים להוסיף יחידות דיור ולתת את כל צורכי הציבור.

<בינת שוורץ: מה עוד יכול לבדוק סקר כזה?

<בינת שוורץ: מכיוון שסקר כזה מתייחס לתכנון פיזי, אז הוא יסתכל על גדלים של יחידות דיור.

<בינת שוורץ: אמרנו שתמהיל, גודל מטופל במקום אחר.

<בינת שוורץ: הדבר המרכזי שסקר כזה יכול לעשות, וזה רק בסקר כזה עושים, זה מאפיינים את כלל האוכלוסייה בעיר לפי שכונות, לפי מעמד סוציו-אקונומי, לפי הרגלי פנאי, בודקים מה חסר, איפה מקומות המפגש, האם האוכלוסייה מסוגרת או פתוחה, מה הקונפליקטים בין האוכלוסיות.

<בינת שוורץ: אלו שאלות מאוד חשובות.

<בינת שוורץ: המקום שבו שואלים את השאלות האלו זה בתכנית מתאר מקומית לעיר.

<בינת שוורץ: יש כאן תדריך מתווה להכנת תכניות מתאר כוללניות ליישוב.

<בינת שוורץ: התדריך הזה קובע את כל הנספחים שחובה על כל תכנית כזאת לעשות.

<בינת שוורץ: יש ביניהם נספח סביבתי נופי, נספח המבנה העירוני שכולל התייחסות להולכי רגל, לרוכבי אופניים, למוקדי משיכה ומוקדי המפגש, נספח תשתיות, נספח תנועה שמתייחס גם לתחבורה ציבורית וגם לתנועת כלי רכב, נספח נופי סביבתי משולב, נספח שימור, נספח חברתי כלכלי, נספח יישום ואמצעים משלימים.

<בינת שוורץ: זה בהנחיות שלנו המקצועיות.

<בינת שוורץ: אני לא רואה סיבה שהחוק יבחר מתוך 7 הנספחים האלה אחד וייתן לו איזה שהוא מעמד.

<בינת שוורץ: זה פשוט קורה וראוי שזה יקרה רק בתכניות מתאר.

<בינת שוורץ: הממשלה לא יכולה להסכים להצעת הוועדה בעניין הזה.

<נתן מאיר: אנחנו תומכים בזה.

יעקב אשר: גם אני תומך בממשלה במקרה הזה.

<בינת שוורץ: הנושא השני זה הנושא של עץ בוגר.

<בינת שוורץ: ההגנה על העצים ניתנת מכוח חוק אחר.

<בינת שוורץ: זה לא היתר מכוח חוק התכנון והבנייה.

<בינת שוורץ: קוראים לו היתר כריתה.

<בינת שוורץ: הוא מכוח פקודת היערות.

<בינת שוורץ: ההגנה הבסיסית הזאת שאסור על פי חוק במדינת ישראל לכרות עץ בוגר בלי לקבל היתר כריתה מפקיד היערות, בעינה עומדת.

<בינת שוורץ: זאת ההגנה הבסיסית.

<בינת שוורץ: מה עושה חוק התכנון והבנייה בהצעת הממשלה?

<בינת שוורץ: חוק התכנון בהצעת הממשלה אומר שחובה לסמן בתשריט את כל העצים הבוגרים, שחובה על מוסד תכנון לשקול את הצורך בשמירה על העצים הבוגרים, רק אז הוא יכול לקבל החלטה בתכנית.

<בינת שוורץ: על מה ויתרנו בהצעת החוק הממשלתית?

<בינת שוורץ: על הפרוצדורה ללכת להתייעץ עם פקיד היערות.

<בינת שוורץ: את זה עשינו משתי סיבות.

<בינת שוורץ: סיבה אחת היא שלפקיד היערות יש סמכות.

<בינת שוורץ: אסור לגעת בעץ בוגר בלי אישור מיוחד בכתב ממנו.

<בינת שוורץ: אנחנו בעד ניהול סיכונים.

<בינת שוורץ: יזם שמפחד ולא רוצה להיתקע עם פקיד היערות בשלב ההיתר, יכול בהחלטה של עצמו ללכת לתאם עם פקיד היערות.

<בינת שוורץ: לעומת זאת, מי שמבין שגם ככה התכנית שלו נגררת ונגררת, כאשר עם פקיד היערות היא יכולה להיגרר עוד חודש, עוד חודשיים, עוד 4 או 5 חודשים והוא לא רוצה ומוכן לקחת את הסיכונים האלה, מסמן את העצים הבוגרים, לוקח אדריכל יועץ שמומחה בנוף שיסמן לו את העצים הבוגרים.

<בינת שוורץ: הוא לוקח סיכון.

<בינת שוורץ: הוא מנהל את הסיכונים.

<בינת שוורץ: הניסיון להכניס את כל מה שעושים בשלב הביצוע לתכנית הוא גלולה מרה מידי להליך התכנון.

<בינת שוורץ: אנחנו מתנגדים לעשות את זה.

<בינת שוורץ: באופן כללי אנחנו חושבים שהרציונל של התכנון הוא שמקבלים החלטות סביב שולחן עגול, לא שולחים את מגיש התכנית לאדם כזה, לפונקציונר כזה או למשרד כזה לטופס טיולים שיביא אישורים מכולם כדי שבפני מוסד התכנון יעמדו כל הדעות והוא יהיה שופט עליון.

<בינת שוורץ: לא.

<בינת שוורץ: מוסד תכנון זה לא בית משפט, זה אנשים חושבים, זה אנשי מקצוע שיתנו את דעתם, שיתייעצו עם מי שהם רוצים בלי עוד פרוצדורות בהליך.

<בינת שוורץ: העיכובים שהיו - חלקם עדיין מתמשכים – הם רבים וגדולים.

<בינת שוורץ: זאת הסיבה - -

<תומר רוזנר: דוגמה אחת לא קיבלנו.

<בינת שוורץ: אתה צודק שלא קיבלת, אבל אתה תקבל.

<בינת שוורץ: זאת הסיבה השנייה והפחות חשובה שהממשלה בהצעת ההחלטה שלה ויתרה על הפרוצדורה.

<בינת שוורץ: אמרתי שהסיבה הראשונה היא רציונל של מה זה הליך תכנון, הסיבה השנייה היא העיכובים.

<בינת שוורץ: הגענו למצב שבו תכנית למגרש אחד שבו יש עץ בוגר שמסומן אבל קווי הבניין התת קרקעיים והעיליים לא נוגעים בו - זה בכלל לפעמים תוספת קומה על בניין קיים - הייתה צריכה ללכת לפקיד היערות.

<בינת שוורץ: החל מתכניות כאלו קטנות וטיפשיות וכלה בתכנית גדולה לתחנת כוח שחלה על מטע - - במטע כל העצים עונים על הקריטריון הזה.

<בינת שוורץ: לא חשוב שיש הסכם עם בעל המטע, עם הקיבוץ או עם המושב, צריך ללכת לקבל את אישור פקיד היערות.

<בינת שוורץ: אנחנו נביא את הדוגמאות.

<בינת שוורץ: אתה צודק, תומר, שלא הבאנו.

<בינת שוורץ: אני מתנצלת.

<בינת שוורץ: הממשלה עומדת על דעתה ולא יכולה לשנות את זה.

<בינת שוורץ: הייתה כאן עוד הצעה שלא דיברנו עליה כמעט, אבל לצערי אני חייבת להגיד לפרוטוקול שאנחנו מתנגדים.

<בינת שוורץ: ההצעה הייתה להחליף את חברי ועדת הערר כל 10 שנים, כאשר מי שמעל גיל 70 לא יכול.

<בינת שוורץ: 70 זה ה-50 החדש.

<בינת שוורץ: אני חושבת שאנשים בני 70 הם סופר פרודוקטיביים.

מירי רגב: מעולם לא דיברנו על גיל 70.

מירי רגב: מדובר על 10 שנים.

<בינת שוורץ: לעניין ההחלפה כל 10 שנים.

<בינת שוורץ: אני בעד להחליף פקידים שהם קובעי מדיניות, כי אחרת אנחנו נותנים מעמד מוגזם לפקיד שאף אחד לא בחר בו.

<בינת שוורץ: במקרה הזה אנחנו לא מדברים על מעצבי מדיניות ולא על קווי מדיניות, אנחנו מדברים על ועדה שדנה האם החלטה של ועדה מקומית היא חוקית או לא חוקית, האם היא בתחום הסבירות.

<בינת שוורץ: הצורך להחליף את הפקידות הוא פחות גדול, אבל המחיר בהחלפה גדול משני היבטים.

<בינת שוורץ: היבט אחד הוא בכך שאנשים מפתחים איזו שהיא התמחות, הם מבינים במה מדובר.

<בינת שוורץ: היבט שני הוא שהמערך הפרוצדוראלי שצריך להקים כדי להחליף עשרות אנשים כאלה - - אני לא הייתי רצה לקבוע את זה בחוק.

<בינת שוורץ: בפועל אנחנו מחליפים את יושבי הראש - -

<אפרת דו-יחיא: כל 7 שנים.

<אפרת דו-יחיא: זה הנוהל שלנו.

<אפרת דו-יחיא: לגבי נציגים שהם נציגי ממשלה אנחנו ניתקל בקושי רציני אם תהיה מגבלה כזאת.

<אפרת דו-יחיא: בעל התפקיד באותו גוף ממשלתי הוא זה שיישלח .

<אפרת דו-יחיא: אין שום סיבה - -

דוד ביטן: תעשו סבב.

<בינת שוורץ: אנחנו חושבים שזה נכון לרענן, לא נכון לקבוע בחוק פרק זמן.

מירי רגב: ודאי שכן, כי בסוף אותו פקיד שלא קובע את המדיניות הוא זה שקובע את המדיניות.

מירי רגב: מי שקובע את המדיניות מתחלף כל הזמן, לכן בסוף אותו פקיד קובע את המדיניות.

<בינת שוורץ: זו בעיה אחרת.

מירי רגב: זו לא בעיה אחרת.

מירי רגב: זאת בעיה מובנית בשיטת הממשל שלנו.

מירי רגב: כדי למנוע מצב שפקיד יקבע מדיניות ויהפוך להיות זה שאליו באים ולא אל מקבלי המדיניות, צריך לראות איך קובעים את זה.

מירי רגב: 10 שנים, לדעתי, זה מספיק, זה יפה.

מירי רגב: אין לכם מספיק נציגים?

מירי רגב: תחליפו אותם.

דוד ביטן: תמנו אותו בוועדה אחרת.

יעקב אשר: שתהיה החלפה בין הוועדות.

<אפרת דו-יחיא: נציג מוועדה מחוזית דרום לא ייסע לתל-אביב.

מירי רגב: אני לא יודעת.

<בינת שוורץ: אנחנו מקבלים את ההצעה של הוועדה שוועדת הערר תהיה רשאית לתת.

<בינת שוורץ: לגבי הנוסח של הסעיף של משרד הביטחון אנחנו נשב.

<בינת שוורץ: אני בטוחה שנמצא את הנוסח שיהיה מקובל על משרד הביטחון וגם יניח את דעתנו בכך שאנחנו לא רוצים לפתוח את זה לכל.

<בינת שוורץ: דבר אחרון הוא לגבי התכנית המצומצמת.

<בינת שוורץ: הפתרון שנתנו כאן שעל החלטה של 2, של מהנדס הוועדה ושל יושב-ראש הוועדה, אפשר יהיה לערור ולהביא את זה למליאה ייצר עיוותים מסוג אחר.

<בינת שוורץ: אני לא יודעת אם לא עדיף להישאר עם העיוותים הקיימים היום.

<בינת שוורץ: היא תיצור שני עיוותים: אחד, שהמליאה תתחיל לדון בתכניות שהן הכי הכי שטויות.

<בינת שוורץ: ברוב התכניות המליאה בכלל לא דנה, ועדת המשנה דנה.

דוד ביטן: זכות ערר.

דוד ביטן: אפשר לערער.

<בינת שוורץ: עיוות שני זה שרק המקורבים יפעילו חברי אופוזיציה או חברי קואליציה ויאמרו להם: שימו לב, השכן שלנו הגיש תכנית, תגישו בקשת דיון נוסף במליאה.

<בינת שוורץ: חובת פרסום מסמכים, חובת פרסום פרוטוקולים, הוצאת פרוטוקולים ופרסום פרוטוקולים באינטרנט אלה דברים קיימים.

<בינת שוורץ: אני הייתי מציעה לוועדה לשקול שוב את ההליך הזה - -

יעקב אשר: אולי אפשר לשקול שזה יהיה ועדת משנה.

יעקב אשר: היא בעצם היררכיה יותר גבוהה.

דוד ביטן: זה מה שקורה היום.

דוד ביטן: הדיון הוא בוועדת המשנה עם ערר למליאה.

<בינת שוורץ: לא, אנחנו מדברים על ועדה מצומצמת.

יעקב אשר: יש לך את ועדת המשנה ועליה את המליאה.

יעקב אשר: אפשר לעשות כאן שמעל המצומצמת תהיה המשנה.

<בינת שוורץ: בסדר.

מירי רגב: מקובל.

<תומר רוזנר: דיון חוזר בוועדת המשנה?

<בינת שוורץ: דיון חוזר בוועדת המשנה בלי ערר.

<תומר רוזנר: אחריות על הפרסום תהיה על המזכיר.

<בינת שוורץ: אין לנו בעיה, זה מקובל.

<תומר רוזנר: מה לגבי דן יחיד?

<בינת שוורץ: לגבי דן יחיד נדבר על זה שוב כשנדון בפרק הרישוי.

יעקב אשר: העניין של דן יחיד נשמע לא טוב.

יעקב אשר: תמצאו לזה שם אחר.

מירי רגב: זה כאילו שהוא היחידי שמתייחס לזה.

<תומר רוזנר: דיון בבית משפט באישום פלילי עד 7 שנות מאסר נעשה היום בפני דן יחיד.

יעקב אשר: לפחד הזה התרגלנו.

יעקב אשר: בתכנון זה נראה לי - -

<שאול אדם: אני בכל זאת חושב שצריך לחזק את התסקיר הכלכלי חברתי.

<שאול אדם: הוא מקבל פה ייחודיות.

<שאול אדם: הייחודיות הזאת מאוד חשובה.

<שאול אדם: כאשר אנחנו רוצים לחסוך במשהו אנחנו תמיד הולכים למשהו שנראה פחות רלוונטי.

<שאול אדם: כל הסעיפים שהקראת בתסקירים שייכים לתכנון.

<שאול אדם: הדבר היחידי שלא שייך לתכנון זה תסקיר כלכלי חברתי.

<שאול אדם: יעדיפו לוותר עליו.

<שאול אדם: צריך להכניס אותו לחוק, כדי שלא יקרה מצב שכשרוצים לחסוך במשהו יאמרו: נחסוך בתרבות, נחסוך בהצגות, נחסוך בדברים האלה כי זה לא שייך לליבה.

<שאול אדם: יש מקום לתת לזה פרק מאוד ייחודי כך שהרשויות יתחילו לתת דגש לצד הכלכלי והחברתי, כי תכנית שהיא לא כלכלית היא לא ישימה.

דוד ביטן: על כלכלי הם שמים.

<בינת שוורץ: אם זה יהיה בכל תכנית ולא רק בתכנית מתאר כללית ליישוב זה רק ישמש כלי מצוין בידי מי שרוצה לעצור את התכניות להגיש התנגדויות.

<בינת שוורץ: זה פשוט יהיה כלי.

<שאול אדם: אני מדבר על תכנית מתאר.

דוד ביטן: בכל תכנית שהשר קובע.

דוד ביטן: בדרך כלל עושים את זה בפינו ובינוי.

<גדעון שריג: מאז שיש הכרעה שפקיד היערות חייב לברר, לחתום על הנושא הזה, נושא שימור העצים הוא קריטי ברמה התרבותית והעתידית של השטחים הירוקים.

<גדעון שריג: אני מאוד תומך ברעיון הזה.

<גדעון שריג: הכוח החוקי שיש לפקיד היערות נשמע מוזר , אבל אני מוכן לתת לו את הביקורת.

<גדעון שריג: מניסיוני זו התקופה הטובה ביותר בשימור עצים, עקירת עצים, העתקת עצים ונטיעת עצים.

<גדעון שריג: נטעתי במשך ארבעים וכמה שנים מאות אלפי עצים, עקרתי עשרות אלפי עצים, וכן הלאה וכן הלאה.

מירי רגב: כולם משבחים את פקיד היערות, מה יהיה?

<אלי בן-ארי: פקיד היערות נמצא כאן.

<אלי בן-ארי: אפשר לפנות אליו ולשאול אותו.

דוד ביטן: חייבים את האישור של פקיד היערות בשלב ההיתר.

דוד ביטן: למה צריכים את זה בטאבה?

מירי רגב: עמדתו של פקיד היערות נשמעה כאן.

מירי רגב: הוא לא ביקש לדבר.

מירי רגב: אני שמחה שהוא הגיע.

<אלי בן-ארי: גברתי צריכה לבקש ממנו, הוא חלק מהממשלה.

דוד ביטן: לא מוותרים עליו.

דוד ביטן: בשלב ההיתר יצטרכו אותו, לא בטאבה.

<חגי שניר: הסמכות של פקיד היערות שצוינה פה קודם בנושא של רישיון בשלב ההיתר היא סמכות שאין לה שום תחליף.

<חגי שניר: היא לא שווה שום דבר ולא שווה את הנייר אם לא חושבים עליה בשלב התכנון.

<חגי שניר: בגלל זה אמרו פה כולם מה שאמרו, ואני לא אחזור.

<חגי שניר: עוד מילה אחת בעניין של המקצועיות.

<חגי שניר: מוסד התכנון צריך וראוי לקבל איזו שהיא חוות דעת או אמירה מקצועית בעניין הזה, כדי לדון בזה בצורה שקולה ונכונה.

<חגי שניר: לדעתנו ההצעה של הוועדה יותר טובה מההצעה הראשונה, כיוון שהיא עדיין מכניסה אותנו כגורם מקצועי בתוך התהליך ותוחמת בזמן את התגובה כדי שלא יהיו עיכובים.

מירי רגב: מה השר שלך אמר בישיבת הממשלה?

מירי רגב: הוא הביע את עמדתו?

מירי רגב: ראש הממשלה לא קיבל אותה?

<חגי שניר: הוא הביע את עמדתו.

<חגי שניר: אנחנו מחויבים להחלטת ועדת השרים.

<חגי שניר: זה לא סוד שהיו לנו חילוקי דעות עם מינהל התכנון.

<תומר רוזנר: אנחנו נקריא בקצרה את הסעיפים שאנחנו מציעים.

<רוני טיסר: בסעיף 12א לחוק העיקרי, האמור בו יסומן "(א) ואחריו יבוא: "(ד) תקופת כהונתו של חבר ועדת ערר תהיה עשר שנים.

<רוני טיסר: " בסעיף 12ו, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: (ב) תקופת כהונתו של חבר ועדת ערר תהיה עשר שנים.

<רוני טיסר: תיקון סעיף 83ג בסעיף83ג(ג) לחוק העיקרי, בסופו יבוא "חוות הדעת תוגש בתוך 21 ימים ממועד פניית מוסד התכנון לקבלה, לא הוגשה חוות הדעת יחיט מוסד התכנון אף בלא התייעצות עם פקיד היערות.

<רוני טיסר: " אחרי סעיף 83ג לחוק העיקרי יבוא: מסמך רקע 83ד השר רשאי לקבוע סוגי תכניות שאליהן יצורף מסמך רקע חברתי כלכלי חברתי-כלכלי, יכלול נושאים וייערך לפי כללים שקבע השר; מסמך כאמור יכול ויתייחס, בין היתר, למאפייניה השונים של האוכלוסייה הקיימת בתחום התכנית ובסביבתה והשפעתה החזויה של התכנית על מאפיינים אלה, לפעילות הכלכלית בתחום התכנית והשפעתה החזויה של התכנית על פעילות זו, לתועלת החברתית והכלכלית הצפויה עם ביצוע התכנית והשפעותיה השליליות בתחומים אלה, ככל שהן קיימות.

<רוני טיסר: " בסעיף 109 לחוק העיקרי (1) בסעיף קטן (א), בסופו יבוא "לא הודיע השר כי תכנית טעונה אישורו בתוך המועד האמור, לא תהא התכנית טעונה אישורו.

<רוני טיסר: ";

מירי רגב: הכנסנו את כל הדברים שרצינו להכניס?

<תומר רוזנר: הסעיף בנוגע לעניין של דיון חוזר.

מירי רגב: דיון חוזר בוועדת המשנה.

מירי רגב: תסגרו את הנוסח עם משרד הביטחון.

מירי רגב: אם הנוסח לא יהיה מקובל - -

<אפרת דו-יחיא: בסעיף 37 שעכשיו הם הוסיפו צריך להיות "לא החליט השר".

<תומר רוזנר: לגבי הנושא של משרד הביטחון והנושא של דיון חוזר בוועדת המשנה אנחנו ננסה להביא נוסח בתחילת הדיון הבא.

מירי רגב: סיימנו את פרק התכנון, אנחנו עוברים לפרק הרישוי.

מירי רגב: בפרק התכנון נשאר לנו דיור בר-השגה.

בשעה 15: (היו"ר זבולון קלפה)

זבולון כלפה: שירה, את מציגה לנו את הנושא של הרישוי?

<שירה ברנד: אנחנו נדבר על הפרק שעוסק ברישוי, נציג את תהליך הרישוי, את מכון הבקרה, את מערכת רישוי זמין שמנהלת את התהליך, כמה מילים על הפיילוט שמשרד הפנים כבר נמצא בתהליך, ונסכם כדי שאפשר יהיה להתחיל לצלול לעניינים.

<שירה ברנד: נתחיל בלמה בכלל אנחנו מדברים על תהליכי רישוי.

<שירה ברנד: על פניו אפשר היה לסיים את כל התהליך בתכנית ובזה לסיים את כל העניין.

<שירה ברנד: יש לנו שתי סיבות מרכזיות שבגללן אנחנו בכל זאת מגיעים לתהליך של רישוי.

<שירה ברנד: סיבה אחת כדי לבדוק התאמה לתכניות.

<שירה ברנד: הסיבה השנייה היא לבדוק את תכן הבניין.

<שירה ברנד: באשר לתכן הבניין אנחנו רואים בשנת 2001 את אסון ורסאי, את התמוטטות הרצפה עם 23 הרוגים ו-380 פצועים.

<שירה ברנד: ועדה ממלכתית דנה בעניין.

<שירה ברנד: יצא דוח מלא פרטים שלפיו ענף הבנייה נמצא באי סדר, בכאוס.

<שירה ברנד: יש שם ביטוי שנקרא "המעגל השותק", זאת אומרת שלא יודעים איפה מתחיל אחד ונגמר האחר.

<שירה ברנד: האחריות לא מחולקת בצורה מסודרת.

<שירה ברנד: אף אחד לא יודע איפה אחריותו, הוא מעביר את זה תמיד הלאה.

<שירה ברנד: ראינו בעניין המרפסות בחדרה מקרה מאוד דומה.

<שירה ברנד: אנחנו לא יודעים מי היה צריך לבדוק, הגבולות לא לגמרי ברורים.

זבולון כלפה: לוועדה המקומית - לא שאני יודע, אני לא איש מקצוע - מוגשים חישובים סטטיים של המבנה עצמו.

זבולון כלפה: מישהו בודק את הדבר הזה, או שסתם זו קביעה - -?

<שירה ברנד: היום, לצערנו הרב, לא בודקים.

<שאול אדם: יש בודקי תכניות בכל בית.

זבולון כלפה: בודקי תכניות זה דבר אחד, חישובים סטטיים זה דבר אחר.

<נתן מאיר: לא בודקים.

זבולון כלפה: בודקי תכניות, למיטב ידיעתי, מתעסקים עם הצד של האדריכלות, עם ההתאמה בין זה לטאבה, לראות את כל הבעיות האלו.

זבולון כלפה: חישובים סטטיים זה לכאורה תפקיד הנדסי.

<נתן מאיר: לא בודקים.

<נתן מאיר: הבעיה היא לא בחישובים הסטטיים.

<נתן מאיר: החישובים הסטטיים הם בדרך כלל בסדר.

<נתן מאיר: הבעיה היא בביצוע בשטח.

<שירה ברנד: זה לא בסדר שלא בודקים.

<שירה ברנד: אנחנו חוזרים עכשיו להמשך של העניין.

<שירה ברנד: גם היום לא בודקים.

<שירה ברנד: לא תמיד מה שיש בשטח תואם לתכניות.

<שירה ברנד: גם אם כן, החוליה הזאת היא מאוד חלשה בענף הבנייה.

זבולון כלפה: יש איזו שהיא אחריות של אותו מהנדס שחתום על התכניות.

<שירה ברנד: יש אחריות כלשהי לכולם - למהנדס, לקבלן, בחלק מהמקרים גם לפיקוח על הבנייה.

<שירה ברנד: יש אחריות כלשהי לכולם.

<שירה ברנד: העניין זה שכל אחד הוא כלשהו.

<שירה ברנד: זה לא מוסדר ומוגדר עד הסוף.

<שירה ברנד: כל אחד סומך על האחריות כלשהי של מישהו אחר.

זבולון כלפה: זה החזיק מעמד 65 שנה?

<שירה ברנד: לא, זה לא החזיק מעמד.

<שירה ברנד: הנה, אנחנו רואים שהתמוטט.

זבולון כלפה: פעם אחת במשך 65 שנה.

<שירה ברנד: הרבה מאוד.

<שירה ברנד: לצערנו יש הרבה מאוד מקרים.

<קריאה: יש אחראי ביצוע.

זבולון כלפה: גם הוא אמור לחתום.

<שירה ברנד: המון אחראים יש, אבל בשורה התחתונה הדברים לא - -

זבולון כלפה: אין הגדרה מי אחראי על מה.

<שירה ברנד: הדברים לא מוסדרים עד הסוף.

<שירה ברנד: גם הפיקוח של הרשות השלטונית מאוד מאוד מצומצם, אין לו כמעט עיניים או ידיים ורגליים בשטח.

<שירה ברנד: גם את הנושא הזה אנחנו רוצים לבדוק.

<שירה ברנד: אפשר היה להחליט אחת משתיים: או שהדברים האלה לגמרי יוצאים מתחום הרישוי ולומר:

<שירה ברנד: אנחנו לא מתעסקים עם זה בכלל, זה הכל עניין שבין הקבלן לבין הדייר או הרוכש, או שאפשר להגיד ההיפך.

<שירה ברנד: זיילר כבר אמר בדוח ועדת החקירה שעל המדינה לקחת אחריות בעניין.

<שירה ברנד: את הדוח של ועדת החקירה אימצה הממשלה.

<שירה ברנד: גם יצא אחר כך דוח ביצוע, דוח יישום של ועדת החקירה.

<שירה ברנד: לצערנו אנחנו 13 שנים אחרי ועדיין באותו מקום.

<שירה ברנד: הצעת החוק בתיקון 102 באה לטפל גם בנושאים האלה של איכות הבנייה.

<נתן מאיר: גם היום ברמה של הנייר אין ואקום, זאת אומרת שאפשר תמיד להצביע מי הגורם שאחראי על משהו.

<נתן מאיר: החוק והתקנות היום מכסות את התחום הזה בצורה מושלמת.

<נתן מאיר: לדוגמה, עורך הבקשה הוא גם ברירת המחדל של הפיקוח, מתכנן השלד הוא גם ברירת המחדל של הפיקוח על ביצוע השלד.

<נתן מאיר: הם יכולים להעביר את האחריות הזאת לאחרים, אבל אם הם לא העבירו הם נשארים אחראים.

<נתן מאיר: ברמה של לשאול מי אחראי על מה יש אחראי, הבעיה מתחילה מלמטה.

<נתן מאיר: בביצוע בשטח לא מקפידים.

<נתן מאיר: אם מישהו לא הכניס את הברזל שהוא צריך להכניס כי לא הקפידו עליו באופן מעשי בעת הביצוע, אז יש לנו בעיה.

<נתן מאיר: לא יעזור שעל הנייר ברור מי צריך להיות אחראי.

זבולון כלפה: מקפידים על העורך שחותם.

זבולון כלפה: יש ועדות שראיתי חתימות פחות רלוונטיות.

זבולון כלפה: אלה בהמשך, בדף הרביעי או החמישי פחות או יותר.

<שירה ברנד: אדוני היושב-ראש, לפי החוק מותר בחלק מהמינויים למנות אחרי מתן ההיתר בעת תחילת ביצוע העבודות.

<שירה ברנד: הבעיה היא שלא תמיד מקפידים שהתחילו את העבודות ומינו לפני כן את אותם אנשים.

<שירה ברנד: מותר לפי התקנות היום לדחות - -

זבולון כלפה: קודם כל, לסגור את הפרצה הזאת.

<שירה ברנד: זאת הפרצה שאנחנו הולכים לסגור.

<נתן מאיר: מדברים על ברירת מחדל.

<נתן מאיר: התקנות אומרות מי האחראי גם אם לא ממנים.

<נתן מאיר: יש ברירת מחדל של מישהו אחר.

<שירה ברנד: התקנות לא אומרות מי הקבלן הרשום שלך.

<שירה ברנד: אמרת: אני אמנה אותו בעת תחילת ביצוע העבודות.

<שירה ברנד: אם התחלת לעבוד ולא הודעת מי הוא הקבלן שמבצע, אין ברירת מחדל, פשוט נשארת בלי.

<שירה ברנד: אם לא מינית אחראי לביקורת על הבנייה - -

<נתן מאיר: מבחינת התקנות אין בעיה.

<נתן מאיר: ביצוע היתר בנייה ללא קבלן רשום פירושו שהיתר הבנייה לא תקף, כך כתוב בתקנות.

<נתן מאיר: ברמה המשפטית אין בעיה.

<נתן מאיר: הבעיה היא תמיד בביצוע בשטח.

<שמואל מרדכי קסלר: בירושלים, עם כל הטענות שיש לי נגד עיריית ירושלים, בסעיפים (ג) ו-(ד) מאוד מקפידים היום.

<שירה ברנד: כי אסון ורסאי היה בירושלים, לכן מאז מקפידים.

<שירה ברנד: בשאר הרשויות קצת פחות.

<שירה ברנד: הליך הרישוי הוא ארוך, הוא מייגע לא רק בגלל הנושא הזה של מה שאנחנו קוראים תכן הבניין, הבדיקה ההנדסית.

<שירה ברנד: יש לו הרבה מאוד חסמים שלא קשורים לזה.

<שירה ברנד: אני אפרט אותם על קצה המזלג.

<שירה ברנד: אחד זה חוסר ודאות.

<שירה ברנד: יש לנו מידע חסר ותיאום מתמשך עם מהנדס הוועדה, מה שמשפיע על אי עמידה בלוחות זמנים.

<שירה ברנד: עורך הבקשה מגיש הרבה פעמים את הבקשה להיתר על סמך ניחוש מושכל, הוא לא יודע בדיוק מה יבקשו ממנו.

<שירה ברנד: גם ההחלטה אומרת לו לאשר בתנאים, כשהתנאי המרכזי זה תיאום עם מהנדס הוועדה.

<שירה ברנד: כשהוא בא ביום הראשון מהנדס הוועדה אומר לו א', כשהוא בא ביום השני הוא אומר לו: נכון, זה גם א', גם ב' וגם ג'.

<שירה ברנד: זה יכול להיות גם ד', ה' ו-ו', עד שמגיעים ל-ת'.

<שירה ברנד: לתהליך הזה יש התחלה ואין סוף, כי כל פעם מחדש רשאי מהנדס הוועדה להוסיף תנאים כראות עיניו, הוא לא מוגבל בשום דבר.

<שירה ברנד: התיאום הזה מאוד מתמשך.

<שירה ברנד: אם המידע היה מלא כבר בשלב ההתחלה ואפשר היה לדעת מה - -

זבולון כלפה: יכול להיות שזאת השיטה של המהנדס להתיש אותו בכוח.

זבולון כלפה: אם אני המהנדס ומגיעה אלי תכנית לדיון, אז אני יושב, מעיר לו את כל ההערות, אומר לו: תקשיב, אדוני, כשתכין את זה תבוא אלי עוד פעם.

<שירה ברנד: כשהוא בא אליך עוד פעם אז אתה כמהנדס אומר לו: רגע, שכחתי בישיבה לפני 3 חודשים את החלון הזה, לא שמתי לב לדלת ההיא, לכן תתקן את זה עוד פעם.

<שירה ברנד: רק אחרי כל אלה הוא מתחיל להתקדם הלאה, לרוץ להביא את האישורים.

<שאול אדם: הוא בכלל לא צריך ללכת למהנדס.

<שאול אדם: צריכים להיות תנאים להגשת בקשה.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים על המידע.

<נתן מאיר: אולי מילה לנושא הזה שהייתי נותן לו כותרת של "העדר קודיפיקציה מושלמת".

<נתן מאיר: בתחום הבנייה צריכה להיות קודיפיקציה כזאת, דהיינו שהכל נמצא על הכתב של תכנון עד לבורג האחרון.

<נתן מאיר: לו זה היה קיים זה היה מייעל את כל הליך הרישוי.

<נתן מאיר: למה כל הרפורמות של רישוי בדרך מקוצרת נכשלות, כי כל פעם שאתה בא לבנות את אותו בניין שבנו עשרות אלפי פעמים, בניין של 3 קומות על עמודים, יש לך את התחושה כאילו זאת יצירה ארכיטקטונית נדירה.

<נתן מאיר: בא פיקוד העורף עם הנחיות שהוא הוציא בשבוע שעבר, בא כיבוי אש עם חלק שזה תורה שבעל פה.

<נתן מאיר: האדריכל אף פעם לא יודע אם הוא באמת תכנן את זה.

<נתן מאיר: הוא חותם שזה תוכנן לפי כל התקנות.

<נתן מאיר: הוא יודע שממילא יבדקו אותו.

<נתן מאיר: בעולם הנאור הגדול זה אחרת.

<נתן מאיר: שם יש קודיפיקציה מושלמת כך שכשה

<נתן מאיר: אדריכל חותם הוא יודע שאם יתפסו אותו בטעות הוא מאבד את הרישיון.

<נתן מאיר: פה זה ניסוי וטעייה.

<נתן מאיר: הוא מגיש, מקבל 47 הערות ועושה מקצה שיפורים.

זבולון כלפה: אנחנו צעירים עדיין.

זבולון כלפה: המדינה בת 60 שנה.

<נתן מאיר: זה מן משחק כזה של חתול ועכבר.

<רננה ירדני: אני משערת שעמותת האדריכלים היו מוחים.

זבולון כלפה: אני לא חושב שהוא בא דווקא - -

<רננה ירדני: הוא לא בא נגדם.

זבולון כלפה: הוא מתאר מציאות.

<נתן מאיר: אני מתאר מציאות מהאו"ם.

<נתן מאיר: אני מתאר מציאות שבאה ואומרת שאין קודיפיקציה מושלמת.

<שירה ברנד: אנחנו לא יודעים באיזה עולם אנחנו חיים.

<שירה ברנד: לגבי איכות הבנייה דיברנו על כך שאין בדיקה מקצועית של תכן הבניין, אין בקרה על הביצוע.

<שירה ברנד: דיברנו על זה מקודם בעקבות אסון ורסאי.

<שירה ברנד: גורמים מאשרים אלה גורמים שאמורים לעבור את דרכם במהלך התהליך, כמו כיבוי אש, כמו הג"א, לפעמים משרד הבריאות, לפעמים הגנת הסביבה.

<שירה ברנד: צריך לאסוף מסמכים מהם.

<שירה ברנד: היום המצב הוא שאוספים מסמכים אחד אחרי השני.

<שירה ברנד: עמדתי חצי שנה בתור בכיבוי אש, קיבלתי סוף סוף אישור, אני עומדת מחדש בתור בהג"א, אני עומדת מחדש בתור במשרד הבריאות.

<שירה ברנד: התור הזה הוא אחד אחרי השני.

<שירה ברנד: אם מישהו בדרך שינה משהו - אף אחד לא מעלה על דעתו לחזור בחזרה לנקודת ההתחלה עד שהוא סוף סוף עבר את זה - יוצא שהתכניות לא תואמות אפילו אחת לשנייה, לכן גם נוצר חוסר תיאום בין הגורמים.

<שירה ברנד: יכול להיות שהדרישה של זה סותרת את הדרישה של ההוא ואנחנו לא יודעים איפה אנחנו נמצאים.

<שירה ברנד: מי שאמור להסדיר את זה ולוודא שאין סתירה בתכניות זאת רשות הרישוי, זאת הוועדה המקומית.

<שירה ברנד: זה מאוד מאוד קשה לביצוע.

<שירה ברנד: אי אפשר לעקוב אחרי כל דבר.

<שירה ברנד: זה ממש "בפני עיוור לא תשים מכשול".

<שירה ברנד: אי אפשר לצפות שהם יראו כל דבר.

<שירה ברנד: יש לפעמים דברים שהם יוצאי דופן.

<שירה ברנד: אם הבניין הסתובב לגמרי, מן הסתם הם יראו, אבל אם זה פרטים קטנים אין סיכוי וזה לא סביר לדרוש ממישהו שיבוא על כל פרט, תו ותג כדי לדעת שאין שינוי מהתכנית הראשונה.

<שירה ברנד: זה חוסר תיאום.

<שירה ברנד: הנושא האחרון זה התשלומים.

<שירה ברנד: יש עיכוב משמעותי.

<שירה ברנד: כבר סוף סוף הבאת את כל הניירות, רק אז שולחים לעשות חשבון.

<שירה ברנד: עכשיו מתחילים לבדוק אולי יש פה היטל השבחה, אולי יש פה היטלים אחרים.

<שירה ברנד: זה יכול לקחת המון המון זמן וההיתר הוא בן ערובה עד לעריכת החשבון.

<שירה ברנד: כל הזמן הזה ממשיך ומצטרף לחסמים להליך הרישוי.

<שירה ברנד: עכשיו, כשראינו את הצרות המרכזיות בתהליך, בואו נראה מה אנחנו מציעים ואיך זה אמור לתת מענה לכל הדברים האלה.

<שירה ברנד: אנחנו מציעים עדכון, שיפור והסרת עמימות מהחקיקה.

<שירה ברנד: אנחנו אומרים לתת מידע מסודר ומדויק, כדי שכל אדריכל וכל עורך בקשה ידעו מה הם צריכים להגיש.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים על מסלולי רישוי קצובים בזמן, לרבות דברים שלא אמורים להטריד את המערכת, מכוני בקרה שיבצעו בקרת תכן, ריכוז הליכי האישור הבין משרדי, כל אותם גורמים מאשרים במקום אחד שהוא מכון הבקרה, כשעל הכל מנצחת מערכת ממוחשבת שמייעלת את כל התהליך, מנתבת אותו נכון ומסדרת את לוחות הזמנים כך שאפשר יהיה לעמוד בהם.

זבולון כלפה: זה ברמה של כל ועדה מקומית?

<שירה ברנד: כל ועדה מקומית באשר היא.

<שירה ברנד: 126 ועדות מקומיות.

זבולון כלפה: מכוני בקרה צמודים לכל ועדה מקומית?

<שירה ברנד: לא, מכוני הבקרה הם מכונים פרטיים.

<שירה ברנד: אנחנו ניכנס אליהם ותיכף נסביר אותם.

<שירה ברנד: מכוני בקרה יכולים להיות של ועדה מקומית, אבל הם בעיקר פרטיים.

זבולון כלפה: מן הסתם המשמעות של מכוני הבקרה זה כסף.

זבולון כלפה: הלקוח הסופי אמור לשלם את הזוזים.

זבולון כלפה: אם היתר הבנייה עלה עד היום x, מהיום הוא יעלה x פלוס.

זבולון כלפה: השאלה בהשוואה למדינות אחרות בעולם.

זבולון כלפה: כמו שעדכנת אותנו פה, המציאות בעולם מתנהלת אחרת.

<שירה ברנד: נגיע לזה.

<שירה ברנד: אני אראה לכם בהשוואה למדינות אחרות בעולם.

<שירה ברנד: אני רוצה רק שניכנס לתהליך.

<שירה ברנד: אנחנו מדברים על 3 מסלולי רישוי: מסלול של פטור, שתכף נדבר עליו יותר בהרחבה, כל מיני פרטי בניין שיהיו פטורים לחלוטין מהיתר.

<שירה ברנד: לא צריך שום פרוצדורה, למעט פרוצדורה של הודעה בחלק מהמקרים, לא בכולם, לאחר הביצוע לרשות הרישוי שביצענו את אחת הבניות המפורטות.

זבולון כלפה: את מדברת כרגע לגבי הפטור.

<שירה ברנד: על פטור.

<שירה ברנד: יש פה דוגמאות של מחסן קטן, פרגולה, גגונים, סוככים, דוד שמש, מזגן, כל מיני דברים קטנים כאלה שאנחנו אומרים שלא תידרש בהליך רישוי בכלל.

<שירה ברנד: בחלק קטן מהם אתה נדרש להודעה.

זבולון כלפה: זה לא קשור לפטור שהיה קיים עד היום?

<שירה ברנד: היה פטור מהיתר להצבת מבנים בקרקע חקלאית.

<שירה ברנד: השתמשו בזה בזמנו באזורים כפריים למפונים מחבל עזה, השתמשו בזה למתקן המסתננים בדרום, השתמשו בזה להציב קרוואנים באסון השריפה בכרמל.

זבולון כלפה: זה לא היה במסלול כזה קצר?

<שירה ברנד: זה לא היה בכלל במסלול הזה.

<שירה ברנד: זה מסלול אחר לגמרי.

<שירה ברנד: הפטור ההוא היה כרוך בפרוצדורה כמעט כמו היתר, רק שבסוף זה היה בפטור מהיתר.

<שירה ברנד: עשית את כל הפרוצדורה, רק בסוף קיבלת פטור מהיתר ולא היתר.

<שירה ברנד: פה אנחנו מדברים על משהו אחר, אנחנו מדברים על ממש פטור.

<שירה ברנד: החוק אומר שלא צריך כלום.

<שירה ברנד: הדבר היחיד שתהיה מחויב בו בחלק מהפרטים – תיכף נראה איזה – הוא במשלוח הודעה.

זבולון כלפה: בתוך מה תהיה קבועה הרשימה עצמה?

<שירה ברנד: הרשימה עצמה תהיה קבועה בתקנות.

<שירה ברנד: תיכף נסביר גם למה.

<שירה ברנד: זה לא באופן כללי כל מזגן, כל מחסן.

<שירה ברנד: יש לזה פירוט מסודר שאפשר יהיה לדעת במה הכוונה.

<שירה ברנד: אנחנו לא מתכוונים לרדת לרמת פירוט כזאת בחקיקה ראשית.

<שירה ברנד: הרישוי הקצר הוא גם רשימה של סוגי בנייה שבתוך 45 יום אמור להתקבל היתר.

<שירה ברנד: הרישוי המלא, שהוא המסלול הארוך, הוא מסלול של 90 ימים, כאשר ההבדל הוא שלגבי הרישוי המלא בהעדר החלטה – זה כמו היום - אפשר להגיש ערר לוועדת הערר, ברישוי המקוצר בהעדר החלטה מדובר ברישוי אוטומטי, זאת אומרת שהמסמך שהגשת יש עליו תנאים שצריכים להתקיים, כאשר אם הם התקיימו הבקשה שהגשת הופכת בעצמה להיות היתר בינוי.

<שירה ברנד: זה מאוד דומה לרישוי עצמי במקרה הזה.

<שירה ברנד: אלה באמת דברים שאנחנו אומרים לרשות הרישוי שיש מספיק זמן לבדוק אותם.

<שירה ברנד: אלה דברים קטנים.

<שירה ברנד: אם לא עמדת בבדיקה המרחבית אנחנו דורשים מכון בקרה, אם צריך.

<שירה ברנד: לא לכל דבר ברישוי המקוצר צריך מכון בקרה, אבל אם צריך, די במכון בקרה ובתשלום כדי שהמסמך שהגשת יהפוך להיות היתר בנייה.

<שירה ברנד: כמובן שאנחנו מצרפים לזה הצהרה של עורך הבקשה על כך שהוא עומד בכל התנאים.

<שירה ברנד: אני רוצה להראות לכם את המסלול של הפטור באנגליה.

<שירה ברנד: אפשר לראות פה בית אינטראקטיבי.

<שירה ברנד: אנחנו בישראל מציעים שיהיה מחסן, שער, קולטים על הגג או גדר.

<שירה ברנד: אנחנו מציעים אותם במסלול של פטור מהיתר.

<שירה ברנד: אנחנו במינהל התכנון בונים אתר כזה בשבילנו.

<שירה ברנד: כשאני רוצה לדעת האם זה פטור מהיתר, אני לוחצת ואז מופיע לי בשפה של בני אדם שתוספת כזאת פטורה מהיתר.

<שירה ברנד: אפשר ללחוץ פה ולראות את התקנה עצמה שאומרת באיזה תנאים, מתי זה פטור ומתי זה לא פטור.

<שירה ברנד: אם אנחנו רוצים לראות מה קורה מאחורי הבית, אז אפשר לראות, לסובב, לשחק בכל מיני פריטים.

<שירה ברנד: אם אתם רוצים את השבשבת, את הארובה, על כל אחד כתוב אם הוא פטור מהיתר, אם הוא לא פטור ובאיזה תנאים.

<שירה ברנד: התנאים הם לא סתם תנאים.

<שירה ברנד: אנחנו נגיד מחסן עד 6 מטר בחזית אחורית, כמו למשל המחסן הזה.

<שירה ברנד: צריך להיכנס לכל הפרטים שלו, אם הוא תואם תכנית, אם הוא לא תואם תכנית, אם יש הנחות מרחביות או אין הנחות מרחביות.

<שירה ברנד: יש הרבה מאוד פרטים שצריך לעמוד בהם.

<שירה ברנד: האתר מאוד נגיש, מאוד ידידותי, מאוד פשוט.

<שירה ברנד: כל אזרח יכול להיכנס ולדעת מה מותר ומה אסור לו.

זבולון כלפה: יש כל מיני תקנונים של יישובים מסוימים.

זבולון כלפה: זה מותאם ספציפית.

<שירה ברנד: לא.

<שירה ברנד: התקנות קובעות באופן גנרי, עקרוני גדר עד גובה מטר וחצי.

<שירה ברנד: השורה הראשונה שאתה תראה פה היא איך נקראת התכנית ביישוב שלך, האם יש הנחיות ספציפיות נוספות על גדר.

<שירה ברנד: בשלב הבא אנחנו נקבע שכל ועדה מקומית תוכל להשתמש בזה ולהכניס את ההנחיות הספציפיות שלה.

<שירה ברנד: כרגע אנחנו בונים את זה כאתר גנרי למשרד הפנים.

<שירה ברנד: אפשר יהיה להיכנס לשם ולקבל במהירות את ההוראות.

<שירה ברנד: אם אין זכויות בנייה בתכנית אתה לא יכול לבנות את זה.

<שירה ברנד: אם יש, והיא קובעת מגבלות מעבר למגבלות שקבעו התקנות, אתה צריך להיות כפוף גם אליהן.

<שירה ברנד: זה היה האתר של הפטור מהיתר.

<ניר אנגרט: יש להם גם התייחסות לפטור מהיתרים בשטחים פתוחים?

<שירה ברנד: אנחנו מדברים בעיקר באזור העירוני.

<שירה ברנד: אין לנו כמעט דברים שאנחנו מציעים בשטחים הפתוחים, למעט גדר חקלאית בתיאום עם משרד החקלאות.

<ניר אנגרט: כבר כיום יש פטור.

<שירה ברנד: נכון.

<שאול אדם: בכל עיר גדר מעל מטר וחצי?

<שירה ברנד: לא, אבל אנחנו קובעים שגדר עד מטר וחצי היא בפטור.

<שירה ברנד: אם בעיריית תל-אביב קבעו שגובה הגדר לא יעלה על מטר, אז אתה יכול לבנות רק מטר.

<שירה ברנד: אם בעיריית חיפה קבעו גובה גדר 2 מטר, אז אתה לא יכול לשים אותה בפטור.

<שירה ברנד: זאת המשמעות.

<שירה ברנד: עד כאן דיברנו לעניין הפטור.

<שירה ברנד: עכשיו ניכנס לראות את תהליך הרישוי.

<שירה ברנד: אני אראה לכם את תהליך הרישוי המלא.

<שירה ברנד: תהליך הרישוי המקוצר מאוד מאוד דומה, רק פשוט בלוחות זמנים קצרים יותר, לכן חבל שנתעכב עליו בנפרד.

<שירה ברנד: מידע להיתר זה המפתח והבסיס, כמו שכבר נאמר פה, לכל התהליך.

<שירה ברנד: המידע חייב להיות שלם, מלא ומתואם עם כל הגופים הרלוונטיים.

<שירה ברנד: אנחנו בעזרת המערכת המקוונת, הממוחשבת שולחים את אותה בקשה למידע במקביל לכל הגופים שאמורים למסור מידע.

<שירה ברנד: הגופים הם בדרך כלל חיצוניים למערכת, כמו רשות העתיקות, רשות התעופה האזרחית, לפעמים זה רכבת ישראל, לפעמים זה מע"צ, אפילו מינהל מקרקעי ישראל.

<שירה ברנד: המון המון גופים שמקבלים ביחד בו זמנית את הבקשה למידע.

<שירה ברנד: הם יודעים מה מבוקש לבנות כאן.

<שירה ברנד: מבוקש מגורים, מבוקש מסחר, מבוקש תעסוקה.

<שירה ברנד: הם אמורים למסור בתוך 14 יום את המידע שלהם, את הדרישות שלהם לאותה בקשה להיתר.

<שירה ברנד: המידע הזה מחייב אותם.

<שירה ברנד: אסור להם אחר כך לדרוש דרישות שהם לא מסרו במידע.

<שירה ברנד: גם לרשות הרישוי שמוסרת את המידע אסור לדרוש אחר כך דרישות שהיא לא פירטה בשלב המידע.

<שירה ברנד: אנחנו מבקשים לחייב שלא תהיה לה זכות לדרוש דרישה נוספת מעבר לדרישות שהיא קבעה.

זבולון כלפה: זה ריאלי מה שאת מציגה פה לדעתך?

<שירה ברנד: אנחנו חושבים שכן.

<שירה ברנד: אנחנו נציג פה את הפיילוט שאנחנו עושים בחלק מהמקומות.

זבולון כלפה: לא מצד הלקוחות, מצד נותני השירות.

<שירה ברנד: מצד נותני השירות זה ריאלי מאוד.

<נתן מאיר: 90% זה - -

<שירה ברנד: ברוב המקרים התשובה היא סטנדרטית.

יעקב אשר: זה עלול לגרום לכך שהפקידים יושבים ונותנים כל מיני נוסחים כאלה של דברים לא בהירים כדי לכסות את עצמם לגמרי.

יעקב אשר: אם שכחתי, אם לא הסברתי בדיוק - - צריך את האיזון הנכון.

<שירה ברנד: יכול להיות.

<שירה ברנד: אנחנו בודקים את זה.

<שירה ברנד: בשביל זה אנחנו עכשיו בפיילוט.

זבולון כלפה: איפה הפיילוט הזה נעשה?

<שירה ברנד: אנחנו נגיע אליו.

זבולון כלפה: במדינת ישראל אני מבין.

<שירה ברנד: כן.

<שירה ברנד: היתרון של המערכת הממוחשבת שחלק מהמידע היא נותנת באופן אוטומטי.

<שירה ברנד: במסגרת הבקשה למידע אנחנו חייבים לצרף מפת מדידה.

<שירה ברנד: בזכות זה שמצרפים מפת מדידה שמתארת את המגרש, המערכת הממוחשבת באופן אוטומטי יודעת לבחון על גבי שכבות האם נפלת בתחום אתר עתיקות, האם נפלת בתחום מגבלות של רעש, האם נפלת בתחום דרך.

<שירה ברנד: כל הדברים האלה שהם גאוגרפיים המערכת יודעת לעשות באופן אוטומטי.

<שירה ברנד: גם דברים אחרים אנחנו יודעים לתת בצורה מקוונת ומסודרת מהרשויות השונות.

<שירה ברנד: חלק מהמידע נחסך מהפקיד שצריך לראות.

<שירה ברנד: הוא לא חייב תמיד לראות אותו.

<שירה ברנד: בהרבה מאוד מקומות שיש בהם מגבלות של רעש שולחים היום אוטומטית לרשות התעופה האזרחית.

<שירה ברנד: כל חולון שולחת לרשות התעופה האזרחית, למרות שלא כל חולון תחת מגבלות.

<שירה ברנד: למה?

<שירה ברנד: מכיוון שהם לא יודעים בעצמם ונזהרים מטעות, הם מטרידים את רשות התעופה האזרחית בהמון בקשות לא רלוונטיות.

<שירה ברנד: הם לא יודעים לעשות לעצמם את הסדר מה טעון התייחסות חשובה ומה לא.

<שירה ברנד: אנחנו יודעים להגיד שאם הבקשה היא מתחת לגובה 60 מטר מעל פני הים זה בכלל לא מעניין את רשות התעופה האזרחית, לכן מלכתחילה הבקשות האלו לא יגיעו אליה.

<שירה ברנד: יש הרבה מאוד תכניות שעוברות בתיאום עם מע"צ.

<שירה ברנד: לא משנה שאנחנו רחוקים מהכביש אבל הכביש היה חלק מהתכנית, שולחים כל בקשה להיתר למרות שהיא בכלל לא קרובה.

<שירה ברנד: זה בכלל לא מעניין.

<שירה ברנד: את כל הבקשות האלו אנחנו חוסכים מעורך הבקשה.

<שירה ברנד: אנחנו חוסכים את כל הטרחה להגיע לתיאום איפה שזה בכלל לא נדרש.

<שירה ברנד: במקום שזה כן נדרש אתה יודע שאתה צריך התייחסות מהפקיד שיושב בצד השני ומקבל את ההודעה.

<שירה ברנד: הוא אמור לתת את ההתייחסות הספציפית לאותה בקשה להיתר.

<שירה ברנד: כשקיבלנו מידע מלא ומדויק מגישים את הבקשה.

<שירה ברנד: במסגרת המידע אנחנו גם נותנים דברים שהופכים להיות תנאי סף להגשת הבקשה להיתר.

<שירה ברנד: אם נפלת בתחום של רשות הטבע והגנים אתה לא יכול להגיש בקשה בלעדיהם.

<שירה ברנד: אם לא הבאת אישור מהם, אנחנו פה במחשב לא פותחים לך את הדלת ואתה לא יכול להתקדם הלאה כי לא עברת את תנאי הסף.

<שירה ברנד: ברגע שעברת את תנאי הסף, קיימת את כל הדרישות שנדרשות ונמסרו לך כבר בשלב המידע, אתה נכנס.

<שירה ברנד: פה מתחילים לספור את לוחות הזמנים.

<שאול אדם: זה גם לגבי המינהל?

<שירה ברנד: זה גם לגבי המינהל בהיבט מסוים.

<שירה ברנד: אנחנו בהתממשקות מול מינהל מקרקעי ישראל.

<שירה ברנד: יש להם הרבה מאוד בקשות להיתר שבכלל לא מעניינות אותם, כיוון שזה בדרך כלל מהוון ורק מבעיות פנימיות שלהם זה עדיין לא נרשם על שם הבעלים.

<שירה ברנד: יש כאלה כמעט 300 אלף בתי אב או 500 אלף בתי אב – אני לא יודעת להגיד, קיבלנו מהם את הנתונים - שבעצם אין להם בכלל מניעה.

<שירה ברנד: מבחינתם זה בכלל לא צריך לעבור דרכם, אבל בגלל שהם עדיין לא גמרו את תהליכי הרישום זה עובר דרכם.

<שירה ברנד: בתהליך ההתממשקות המחשב בבקשות האלו יגיד שאין צורך לעבור למינהל מקרקעי ישראל לצורך הגשת הבקשה.

<שירה ברנד: את זה אנחנו כבר בתיאום - -

זבולון כלפה: אם המשיח לא בדרך הוא כבר כנראה פה בפנים.

<שירה ברנד: זה לא חל במגזר הכפרי.

זבולון כלפה: 90% מהמדינה זה המגזר הכפרי.

<שירה ברנד: 90% מהתושבים גרים באזור העירוני, אז לפחות להם, במיוחד בשלב הזה, כן יוכלו לתת פתרון.

<שירה ברנד: למגזר הכפרי ייקח לנו יותר זמן להתארגנות.

<שאול אדם: מה עושים לגבי שטח עירוני שהוא עדיין פתוח, הוא לא תוכנן ועדיין של המינהל?

<שירה ברנד: למינהל יש את כל רשימת הגושים, החלקות והמגרשים שהוא יודע להגיד שהם מהוונים או שהם בתהליכי רישום.

<שירה ברנד: אנחנו לוקחים את המידע ממינהל מקרקעי ישראל.

<שירה ברנד: כל מה שעוד לא נכנס לקטגוריה הזאת יידרש לעבור למינהל מקרקעי ישראל.

<שאול אדם: הבעלים לא יצטרכו אישור של המינהל?

<שירה ברנד: נכון.

<נתן מאיר: זה לא כך לפי מה שהיא מתארת.

<נתן מאיר: זה לא שהמינהל אמר: ראיתי את הבקשה, לא צריך חתימה שלי.

<נתן מאיר: הוא אומר: אני לא מכיר אותו בכלל, אני לא יודע מי זה.

<שירה ברנד: לא.

<שירה ברנד: המינהל אומר: אין צורך לעבור דרכי בעת הגשת הבקשה להיתר.

<נתן מאיר: מאיזו סיבה?

<נתן מאיר: כי הוא לא מופיע אצלי ברישומים.

<שירה ברנד: לא כי הוא לא מופיע אצלי ברישומים, אלא כי הוא מופיע אצלי ברישומים והוא לא חייב לי שקל.

<נתן מאיר: זה בסדר.

<שירה ברנד: זה המצב.

<שמואל מרדכי קסלר: מה אם החוק מחייב בכל נגיעה בקרקע אישור של רשות העתיקות?

<שירה ברנד: אם החוק מחייב אותך באישור של רשות העתיקות ואתה נפלת גיאוגרפית במקום כזה - -

<שמואל מרדכי קסלר: לא משנה איפה.

<שירה ברנד: בטח שמשנה איפה.

<שמואל מרדכי קסלר: גם בתוספת בנייה, בגלל שירדתי עם עמוד לתוך הרצפה ביקשו ממני רשות העתיקות - -

<שירה ברנד: אם אתה באתר מוכרז אתה צודק.

<שמואל מרדכי קסלר: אני לא באתר מוכרז.

<שירה ברנד: אם אתה לא באתר מוכרז אתה לא חייב.

<שמואל מרדכי קסלר: אני אומר לך מציאות.

<שאול אדם: זאת התקנה החדשה.

<שירה ברנד: לא, גם היום.

<שירה ברנד: החוק חל רק בתחום אתר מוכרז, לא סתם בכל מדינת ישראל צריך לעבור ברשות העתיקות.

<שירה ברנד: אולי בירושלים זה חלק גדול מהעיר, אבל בהרבה מקומות אחרים בארץ - -

<קריאה: כל ירושלים מוכרזת, לכן היא יוצאת דופן.

<שירה ברנד: זה משהו אחר.

<נתן מאיר: בתקנה 2א בתקנות התכנון והבנייה כתוב: " למרות כל האמור לעיל צריך את חתימת המינהל".

<שירה ברנד: נכון, לכן אנחנו מתקנים את התקנות.

<שירה ברנד: אחרי שבדקנו עמידה בתנאי הסף, לרשות הרישוי יש 45 יום לעשות בקרה מרחבית והחלטה.

<שירה ברנד: החלטת רשות הרישוי קצרה מאוד.

<שירה ברנד: מכיוון שקיבלנו את המידע היא יכולה להעיר במהלך אותם 45 ימים: תקן פה, תקן שם, אבל התיקונים לא אמורים להיות גדולים ומשמעותיים, כיוון שהמידע בידי עורך הבקשה ולרשות הרישוי אסור להוסיף תנאים שהיא לא מסרה בזמן המידע.

<שירה ברנד: התהליך הוא מאוד קצר ומדויק.

<שירה ברנד: יכול להיות שפה יש טעות קטנה, שם יש טעות קטנה, אבל בגדול התיקונים לא אמורים להיות משמעותיים.

<שירה ברנד: רשות הרישוי יכולה לתת החלטה לסרב אם זה לא עומד.

<שירה ברנד: אם היא נתנה החלטה לאשר יש לה 3 תנאים שהיא יכולה לתת, וזהו.

<שירה ברנד: תנאי אחד זה אישור מכון בקרה שהיא חייבת לתת, תנאי שני זה התשלומים, להגיד מה הם התשלומים שצריך לשלם.

<שירה ברנד: היא לא צריכה להגיד כמה, היא כן אומרת: אתה חייב בהיטל השבחה, בהיטל ביוב, בהיטל ניקוז, באגרות בנייה.

<שירה ברנד: אם היא יודעת את הסכום זה בטח טוב כי על השטח היא כבר יודעת, אבל גם אם היא לא יודעת סכום, צריך להגיד כן ומה הם התשלומים הנדרשים.

<שירה ברנד: הדבר האחרון שאנחנו מאפשרים זה אם יש תנאים שקשורים בתחילת ביצוע העבודות.

<שירה ברנד: תנאי לתחילת ביצוע העבודות זה שהעגורן יהיה מימין, משמאל, שהמשאיות יעברו מהרחוב הזה ולא מהרחוב הזה.

<שירה ברנד: מדובר בתנאים כאלה שקשורים לתחילת ביצוע העבודות שהיא יכולה להגיד כבר עכשיו.

<שירה ברנד: היא לא חייבת, אבל היא יכולה.

זבולון כלפה: אין מצב שרשות הרישוי נתקלת במציאות של חריגה, הקלה שהיא צריכה להעלות לוועדה?

<שירה ברנד: זה היה לפני.

<שירה ברנד: אם יש בקשה להקלה זה לפני התהליך.

<שירה ברנד: בין המידע לבקרה המרחבית, לפני - -

זבולון כלפה: בשלב הזה הוועדה רואה את התיק הזה?

<שירה ברנד: נכון.

יעקב אשר: אם זו הקלה זו לא סמכות של רשות רישוי.

<שירה ברנד: נכון.

זבולון כלפה: את זה אני יודע, לכן אני אומר.

<שירה ברנד: אם זו הקלה אתה מגיע קודם לוועדה, מקבל את ההחלטה לעניין ההקלה, ורק אז מתחיל פה את התהליך.

זבולון כלפה: כשאת רוצה להגיד שיש יותר מידע זה בגלל שידעתם לחבר את רשות העתיקות, את רשות הניקוז, את כל הרשויות?

זבולון כלפה: כולם סומכים את ידיהם ואומרים: אחריכם באש ובמים?

<שירה ברנד: כן.

<נתן מאיר: אם כל זה יתקיים פתרנו 80% מהבעיה כבר בשלב הזה.

<שאול אדם: זה הישג גדול ומבורך.

<שירה ברנד: הגענו לבקרת תכן.

<שירה ברנד: אנחנו נספר קצת יותר מדויק על מכון הבקרה, אבל בגדול בודקים שם את התאמת הנושאים הטכניים של הבנייה לכל ההוראות של החוק והתקנות.

<שירה ברנד: במכון הבקרה יושבים גם הגורמים המאשרים.

<שירה ברנד: שם נבדק הנושא על ידי כבאות, הג"א, משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה.

<שירה ברנד: גם הם בודקים.

<שירה ברנד: כולם סביב שולחן אחד במכון הבקרה.

<שירה ברנד: בחלוף 30 יום הם נותנים את החלטתם אם תואם או לא תואם.

<שירה ברנד: אז אפשר להגיע בחזרה לרשות הרישוי.

זבולון כלפה: ה-30 יום האלה כלולים בתוך 45 הימים של הרשות?

<שירה ברנד: לא.

<שירה ברנד: זה 45 יום ואחר כך 30.

<שירה ברנד: עכשיו יש לנו 15 ימים אחרונים לסיכום ומתן היתר בנייה.

<שירה ברנד: בשלב הסיכום, אחרי שכבר אנחנו יודעים שהבקשה תואמת לתכן ואנחנו יודעים את שטחי הבנייה לפני כן כי נתנו החלטה מרחבית, צריך לשלוח הודעת תשלום.

<שירה ברנד: אם לא נשלחה הודעת תשלום במועד יכול להינתן היתר בנייה גם ללא התשלומים האלה.

<שירה ברנד: אם רשות הרישוי לא מצליחה לחתום על היתר הבנייה כשהכסף עוד לא הגיע אליה, מי שיכול לחתום על ההיתר הזה זאת ועדת הערר.

<שירה ברנד: לוועדת הערר אין הרבה מאוד שיקול דעת.

<שירה ברנד: אם היא קיבלה החלטה שזה תואם מבחינה מרחבית, היא קיבלה החלטה שזה תואם מבחינת התכן, היא רק צריכה לעשות את האקט הטכני של מתן ההיתר.

<שירה ברנד: אין פה הרבה דברים שהיא צריכה לבדוק מעבר לבדיקות שכבר נעשו.

<שאול אדם: כל מה שאמרת עד כאן מבורך ויפה, חוץ מזה.

<שאול אדם: היתר ניתן בגמר הליכי התשלום.

<שירה ברנד: אם הרשות לא יודעת לעמוד בלוחות הזמנים של התשלום, זה לא אמור לעכב את - -

<נתן מאיר: אני אתן לך דוגמה מהחיים.

<נתן מאיר: כשמוציאים היתר בנייה יש 3 סוגי תשלומים: אגרות בנייה, היטלי פיתוח והיטל השבחה.

<נתן מאיר: 2 מהם הוועדה המקומית אמורה לגבות, אחד גובה הרשות המקומית.

<נתן מאיר: בוועדה מרחבית רשות הרישוי לא שלחה לאזרח את התשלומים, כי הרשות המקומית לא העבירה לה את סכומי היטלי הפיתוח.

<שירה ברנד: הרשות המקומית מאוד רוצה את הכסף, לכן היא תשלח את זה בזמן.

<נתן מאיר: קחי דוגמה שהרשות המקומית העבירה את היטלי הפיתוח ורשות הרישוי לא העבירה את זה לאזרח.

<נתן מאיר: היא מכשילה את הרשות המקומית על ידי ההתנהגות שלה.

<שירה ברנד: הרשות המקומית תשלח - -

<נתן מאיר: צריך להיות יותר זהירים פה.

<נתן מאיר: אני מצטרף להערה של שאול.

<נתן מאיר: אם מוציאים היתר בנייה בלי ששולמו התשלומים – המציאות מאוד מגוונת – אנחנו בעצם משמיטים מתחת ליד את מכשיר הגבייה העיקרי שיש לנו.

<בינת שוורץ: סיכמנו בדיון הקודם שרשות מקומית יכולה להוציא היתר בנייה.

<שירה ברנד: אנחנו עדיין נותנים את האופציה למגיש הבקשה לפנות לוועדת הערר ולבקש לקבל את ההיתר, כי לא טורחים להגיד לו מה הם התשלומים שהוא צריך לשלם.

<נתן מאיר: זה כבר יותר טוב, כי עצם הזמן שפונים לוועדת הערר מעמיד את הרשויות בפני איזו שהיא פינה, בצומת החלטה.

<שירה ברנד: מה שחשוב להגיד שזה לא אומר שאין חובת תשלום.

<שירה ברנד: זה לא פוטר מתשלום.

<נתן מאיר: מה הטעם להשמיט מידיך את מכשיר הגבייה שנקרא היתר בנייה ולרדוף אחרי - -?

יעקב אשר: אם אתה מתרשל תשלם את המחיר.

<קריאה: יש לך עילת תביעה כנגדו.

<שירה ברנד: יש עילת תביעה.

<שירה ברנד: אנחנו מאפשרים לגבות את זה פעם שנייה בטופס 4, בתעודת גמר.

<שירה ברנד: אנחנו מאפשרים פעם שנייה לעצור את זה אם שלחת בזמן.

<נתן מאיר: יש לי הצעה אחרת.

<נתן מאיר: למה לחכות שנתיים לסיום הבנייה ואז לגבות?

<נתן מאיר: אפשר לבוא ולהגיד שזה לא גורע מחובת התשלומים שיש לשלמם תוך 30 יום שייחשבו חלק מהיתר הבנייה עם תנאי מפקיע, כלומר אם תוך 30 יום הם לא ישולמו היתר הבנייה בטל.

<נתן מאיר: יש לך תמריץ לשלם תוך 30 יום, לא אחרי שנתיים שאתה גומר את הבנייה.

<שירה ברנד: בהנחה שנתנו את היתר הבנייה אנחנו מדברים על תהליך נוסף של אישור תחילת עבודה.

<שירה ברנד: לגבי כל המינויים, כל הדברים שדחינו עד לשלב תחילת העבודה זה הזמן.

<שירה ברנד: אנחנו לא נשאיר את זה לטוב ליבו של הקבלן, של המבקש או של היזם מתי לעשות את כל הדברים האלה ואולי נתפוס אותו רק כשהוא בקומה השביעית, אלא עכשיו אי אפשר יהיה לצאת לשטח בלי אישור תחילת עבודה.

זבולון כלפה: תסבירי לי מבחינה טכנית מה הולך להיות.

זבולון כלפה: הוא קיבל את היתר הבנייה והלך הביתה.

<שירה ברנד: הוא יכול ללכת הביתה, לחשוב שהוא מתחיל לבנות אחרי חצי שנה ואז הוא לא צריך לחזור, אבל אם הוא רוצה לבנות שבוע אחר כך- -

זבולון כלפה: מה יגרום לו לחזור חזרה?

<שירה ברנד: הוא לא יכול להציב חתיכת מסמר בשטח בלי אישור תחילת עבודה.

זבולון כלפה: מי יגיד לו "לא"?

זבולון כלפה: מי את מכירה שיבוא ויגיד לו "לא"?

<שירה ברנד: החוק מחייב.

<שירה ברנד: אם הוא התחיל ללא אישור תחילת ביצוע עבודות, רואים אותו כעבריין.

<שמואל מרדכי קסלר: אז מה עשית?

<שמואל מרדכי קסלר: לא נתת לו היתר בנייה.

<שירה ברנד: נתתי לו היתר בנייה.

<שירה ברנד: אם דחית בשלב ההיתר ואתה אומר לי: אני עוד לא יודע מי הקבלן שלי, אני לא יודע מי האחראי על הביקורת שלי, אז תחזור אלי כשאתה יודע.

<נתן מאיר: יש לך בחוק סעיף שאם הבנייה לא מתחילה תוך זמן ההיתר פוקע.

<שירה ברנד: נכון.

<שירה ברנד: אחרי שנה ההיתר פוקע.

<נתן מאיר: את מחפשת תרופה למחלה שלא קיימת.

<נתן מאיר: את מאמינה שמבקש היתר שעבר את כל הוצאת ההיתר, ששילם את כל האגרות, כשהגיע היום המיוחל ויש לו את ההיתר ביד, יאמרו לו: עכשיו נחשוב מה לעשות אתך?

<נתן מאיר: זאת בעיה מהחיים?

<שירה ברנד: הוא יכול מחר בבוקר להביא את כל רשימת המינויים ולקבל את האישור.

<שירה ברנד: 3 ימים ויש לו אישור.

<נתן מאיר: איזו תקלה את באה לפתור?

<נתן מאיר: נתקלת בתופעה בשטח של אנשים שקיבלו היתר בנייה ולא התחילו לבנות?

<שירה ברנד: בוודאי.

זבולון כלפה: השאלה למה לא להפוך את זה, לשים את זה בשלב שלפני.

<שאול אדם: יש בזה היגיון.

<שאול אדם: הוועדה תקבל את רשימת בעלי המקצוע שהולכים לעבוד ויש לך היתר.

<נתן מאיר: שאול, זה קיים גם היום.

<נתן מאיר: לפי חוק רישום קבלנים ועבודות בנייה, בנייה ללא קבלן רשום היא כמו בנייה ללא היתר.

<שירה ברנד: רק שלצערנו הרב לא נותנים את זה.

<שאול אדם: זה לא מופיע בחוק.

<נתן מאיר: פה עושים דבר כזה: אתה מקבל את המסמך המיוחל שנקרא היתר בנייה, שכל התמצית שלו שעכשיו אתה יכול להתחיל בבנייה, כשאז אומרים לך: לא, עוד לא, במסגרת הייעול צריך מסמך נוסף של אישור להתחלת בנייה - -

<שירה ברנד: אם אתה יודע להביא את הדברים, תקבל את האישור מידית.

זבולון כלפה: למה לא תהפכי את הסדר?

<שמואל מרדכי קסלר: אומרים שכשמודפס היתר בנייה אנשים מתחילים לבנות.

<נתן מאיר: זה משהו אחר.

זבולון כלפה: את אומרת לו רגע לפני נתינת ההיתר: דע לך שבעוד 90 יום אתה אמור לקבל היתר בנייה.

זבולון כלפה: דע לך שאז אתה צריך להיות מוכן עם א',ב',ג',ד' והכל.

זבולון כלפה: אם הבאת תקבל, אם לא הבאת - -

<שירה ברנד: גם היום זה כך, אבל אנחנו יודעים מניסיוננו שלצורך בקרת הביצוע, שתיכף נדבר עליה, הוא צריך להביא לנו תכניות לביצוע.

<שירה ברנד: הרבה מאוד פעמים אין אותן בשלב הזה.

<נתן מאיר: עדיף כבר לקצר את התקופה של התחלת הבנייה ל-90 יום, להגיד שאם קיבלת היתר בתוך 90 יום ולא עשית כלום זה פוקע, אלא אם כן הגשת בקשה מנומקת.

<שירה ברנד: למה?

<נתן מאיר: להכניס לזה סטנדרטיזציה, לא להכפיף אותו לאישור נוסף.

<שירה ברנד: בואו נסביר למה האישור הזה לא מטריח כלום.

<שירה ברנד: אפשר יהיה פה לדון בעניין.

<שירה ברנד: אנחנו חושבים שהאישור הזה מחייב אותך את אותה רשימת מינויים שקיימת היום להגיש בזמן ובמקום הנכון, לא רק בטופס 4.

<שירה ברנד: לצורך בקרת הביצוע - -

<נתן מאיר: תבקשי את זה לפני ההיתר.

<נתן מאיר: למה 2 מסמכים?

<שירה ברנד: לא עושים את זה לפני ההיתר גם היום.

<שירה ברנד: אתה לא תמיד יודע מי הקבלן הרשום שלך.

<נתן מאיר: למה לא? אתה תמיד יודע.

<קריאה: יש תקנה 01, התוספת השנייה לפרק - -

<שמואל מרדכי קסלר: אין דבר כזה שיוצא היתר לפני שיש לו תכניות ביצוע.

<שמואל מרדכי קסלר: קודם עושים תיאומים.

<שירה ברנד: תתפלא.

<שירה ברנד: הרבה מאוד היתרים יוצאים בלי שיש תכניות.

<שמואל מרדכי קסלר: לא מתקבלים בלי היתר אם לא עושים קונסטרוקציה.

<שמואל מרדכי קסלר: יועץ בטיחות, יועץ נגישות, יועץ תחבורה לא תמיד יש, אבל הדברים הבסיסים של קונסטרוקציה - -

<שירה ברנד: על זה אנחנו מדברים.

<שירה ברנד: קונסטרוקציה, בטיחות, אינסטלציה, חשמל ומים לא תמיד יש בקנה המידה הנכון בשלב הזה.

<שמואל מרדכי קסלר: הדברים הבסיסיים שנוספו היום שאת צריכה אישור של מחלקת תנועה, שזה איזה פקיד אחד בתל אביב שבקושי נמצא במשרד, יכול להיות שלא יהיו, אבל כל שאר הדברים הבסיסיים של חשמל, אינסטלציה, קונסטרוקציה ואדריכלות אלה דברים בסיסיים שכל הפרויקט בנוי עליהם.

<שמואל מרדכי קסלר: כשיש לך את ההיתר - -

<שירה ברנד: אם יש לך את כל הדברים האלה זה מצוין.

<שמואל מרדכי קסלר: פרקטיקה.

<מיכאל טירר: יש היום הסדר כזה בתקנות, רק שההסדר שלו - - 1601, 1602 בתוספת השנייה בבקשה להיתר.

<מיכאל טירר: את לא תתחילי לעבוד בלי זה.

<שירה ברנד: בוודאי שלו, רק כולם עושים את זה.

<מיכאל טירר: זאת האחריות שלך.

<מיכאל טירר: היום זה תהליך של הודעה.

<מיכאל טירר: אתה מודיע - -

<שירה ברנד: אתה לא מודיע, לצערנו הרב.

<שירה ברנד: תבדוק מה קורה.

זבולון כלפה: במקרה של מדינת ישראל האחריות היא בחינם עד שקורה משהו.

זבולון כלפה: אז מתחילים - -

<מיכאל טירר: כאן יש מעין אישור כזה שלא תלוי בשום דבר.

<מיכאל טירר: קיבלתי היתר ואני לא יכול להתחיל לעבוד עד שנותנים לי אישור תחילת עבודה.

<מיכאל טירר: ההסדר פה לא אומר - -

<שירה ברנד: תוך 5 דקות אתה עושה את זה.

<מיכאל טירר: ההסדר פה לא אומר מה אני צריך להביא.

<שירה ברנד: נכון, אבל מהניסיון שלנו בשטח, בעבודה המעשית ולא בתיאוריה מהתקנות אין את המסמכים האלה בידי המבצעים בשלב הזה.

<שירה ברנד: הם הולכים הביתה, עושים שיעורי בית ומכינים את זה.

<שירה ברנד: רק אחר כך הם מביאים, לכן צריך אישור תחילת ביצוע.

זבולון כלפה: בואו נראה את התמונה הכוללת, נשמע קצת על הפיילוט.

זבולון כלפה: יכול להיות שזה ישפוך לנו אור על הכל.

<שירה ברנד: כשקיבלנו אישור תחילת עבודה אנחנו עושים בקרת ביצוע.

<שירה ברנד: מכון הבקרה עושה את בקרת הביצוע בשטח.

<שירה ברנד: לאחר מכן, בסיום העבודות הוא מאשר - -

זבולון כלפה: מכון הבקרה הקודם שראינו למעלה.

<שירה ברנד: אותו אחד, או מכון בקרה אחר, לא משנה.

<שירה ברנד: אותו מכון פרטי עושה בקרת ביצוע, נמצא שם בשטח, מוודא שאכן הבנייה תואמת את התכן שהוא אישר בשלב התכניות.

<שירה ברנד: אז הוא נותן המלצתו למתן תעודת גמר.

זבולון כלפה: זה לא בא לפטור את כל האחרים בשרשרת – המהנדס, האדריכל?

<רננה ירדני: כמה פעמים האדריכל נמצא באתר במשך הבנייה?

<שירה ברנד: תלוי מה סוג העבודה.

<שירה ברנד: הוא נמצא בין 5 ל-20 פעמים, תלוי מה סוג האתר.

<רננה ירדני: זה לא סביר.

<שירה ברנד: אנחנו נותנים תעודת גמר שהיא כבר גם טופס 4.

<שירה ברנד: פה חסכנו פרוצדורה.

<שירה ברנד: אין שני מסמכים שונים, זה אותו מסמך.

<שירה ברנד: דרך אגב, אישור תחילת עבודה הוא גם מה שאנחנו קוראים היום טופס 2.

<שירה ברנד: ממילא יש היום אישור, רק אנחנו קוראים לו אישור תחילת עבודה ולא טופס 2.

<נתן מאיר: ברשותך כמה מילים על תעודת גמר וטופס 4, מה שקורה היום.

<נתן מאיר: תעודת גמר היא יותר ותיקה מטופס 4.

<נתן מאיר: ההיסטוריה החקיקתית היא שכמו שאי אפשר להתחיל בבנייה בלי המסמך שנקרא היתר בנייה, כך אסור לאכלס בלי המסמך שנקרא תעודת גמר.

<נתן מאיר: הואיל וקבלנים מכניסים בניינים שהם חצי בנויים בגלל הלחץ, נולד הרעיון של טופס 4 כהצעת חוק פרטית של חבר הכנסת משה קצב דאז שהיה ראש עיריית קריית מלאכי.

<נתן מאיר: זה שיפר פלאים את הנושא של האכלוס.

<נתן מאיר: לא ביטלו את תעודת הגמר.

<נתן מאיר: לפחות על הנייר זה כך: אתה לא יכול לחבר את הבניין לרשתות בטופס 4, אתה לא יכול לאכלס אותו בלי תעודת גמר.

<נתן מאיר: הואיל וקבלנים שאכלסו גם בלי כלום, עכשיו כשהם קיבלו טופס 4 היה קשה מאוד להסביר להם שהם צריכים עוד להמתין.

<נתן מאיר: הפרקטיקה הייתה שמאכלסים בטופס 4, אף אחד לא חיכה לתעודת גמר.

<נתן מאיר: סביב הפרקטיקה הזאת נוצרה תאוריה ונולד המושג של טופס 4 לאכלוס.

<נתן מאיר: ברוב הוועדות המקומיות אתה מקבל היום טופס 4 לאכלוס.

<נתן מאיר: כתוב שמותר לך לאכלס בכפוף לזה שתוציא תעודת גמר.

<נתן מאיר: היום כאילו חוזרים למושג של תעודת גמר.

<נתן מאיר: אני זורם עם זה, אבל נדמה לי שבגלל אותה תקלה שבגללה המציאו את טופס 4, אז גם היום אם זה יהיה 2 שלבים אנחנו עדיין מקלים.

<נתן מאיר: תעודת גמר מעידה שהבניין נגמר בדיוק לפי ההיתר, טופס 4 כאילו אומר שהוא פופולארית נגמר לפי ההיתר, יש עוד מקצה שיפורים.

<נתן מאיר: השאלה היא אם זה לא בבחינת "תפסת מרובה לא תפסת".

<שירה ברנד: אנחנו נאפשר תעודת גמר עם ערבות בנקאית – גם היום זה אפשרי - שתיתן שילוב של שני הדברים גם יחד.

<שמואל מרדכי קסלר: כשמשרד השיכון בונה בניינים הוא אומר שחובה לגמור את פיתוח השטח שנה אחרי.

<שמואל מרדכי קסלר: את לא יכולה לתת תעודת גמר.

<שירה ברנד: אני יכולה לתת גם היום, תלוי מה בפיתוח.

<שירה ברנד: אם זה משהו שאין בו סכנה אפשר יהיה לתת תעודת גמר עם ערבות בנקאית, כמו שעושים היום.

<שירה ברנד: היום זה טופס 4 עם ערבות בנקאית.

<שירה ברנד: זה פשוט מסמך אחד, כדי שלא תצטרך לחזור עוד פעם ועוד פעם.

<שירה ברנד: אותו דבר יהיה.

<נתן מאיר: כל עוד תהיה גמישות מסוימת זה בסדר, לא איכפת לי איך יקראו.

<שירה ברנד: אני מסכימה איתך, חייבת להיות גמישות.

<שירה ברנד: מה שאתם רואים זה את האתר "שער המידע לרישוי ובנייה".

<שירה ברנד: כל אחד יכול להיכנס לשם.

<שירה ברנד: כתוב למעלה: bonim.pnim.gov.il.

<שירה ברנד: הוא פעיל, הוא קיים ,אפשר להיכנס אליו גם היום.

<שירה ברנד: נמצא בו אוסף שלם של מידע תכנוני שאפשר למצוא על עניין בקשה להיתר.

<שירה ברנד: דרך האתר הזה נכנסים לתוך המערכת של רישוי זמין.

<שירה ברנד: לגבי מכון הבקרה עשינו עבודה משווה בין הרבה מאוד מדינות באירופה, מתי יש שם מכון בקרה, מתי התהליך הוא בידי רשות רישוי, מתי התהליך הוא בידי חברה אזרחית.

<שירה ברנד: מצאנו שהתאמה מרחבית מבוצעת על ידי הרשויות כמעט בכל המדינות, בדיקות תכן מבוצעות על ידי מכוני הבקרה בחלק מהמדינות בהצלחה, בקרת ביצוע מבוצעת על ידי מכוני בקרה או רשויות כמעט בכל המדינות.

<שירה ברנד: אין היום מדינות שלא עושים בהן בקרת ביצוע.

<שירה ברנד: בדיקה ומתן אישור אכלוס, מה שאנחנו קוראים אצלנו תעודת גמר או טופס 4, מבוצעים על ידי הרשויות עצמן.

<שירה ברנד: בשנים האחרונות אנחנו רואים מגמה של מעבר מרישוי עצמי בחזרה לבקרה חיצונית.

<שירה ברנד: לא משאירים את הרישוי העצמי בידי עורכי הבקשות.

<שירה ברנד: בעקבות הלימוד המקיף הזה החלטנו לאמץ את המודל הבריטי.

<שירה ברנד: שם אנחנו יכולים לראות שיש במכון הבקרה גופים שקשורים בנושא של תכן הבנייה, כל הנושאים ההנדסיים.

<שירה ברנד: זה נמצא במודל הבריטי.

<שירה ברנד: אנחנו הוספנו את כל הגורמים המאשרים שנמצאים בישראל ולא קיימים כמעט במדינות אחרות: רשות הכבאות, פיקוד העורף, משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה שבעצם צריך לעבור דרכם בחלק גדול מאוד מההיתרים.

<שירה ברנד: ברשות הכבאות ובפיקוד העורף עוברים כמעט ב-100% מההיתרים.

<שירה ברנד: כולם ביחד יושבים סביב שולחן אחד, רואים את אותה בקשה להיתר בו זמנית.

<שירה ברנד: בסופו של דבר, ניתנת חוות דעת מסכמת אחרי שבחנו את הוראות התכן של אותה בקשה להיתר כולם יחד.

<שירה ברנד: מה שחשוב להגיד הוא שמכון הבקרה לא עושה תכנון מחדש במקום המתכננים, במקום עורכי הבקשה, במקום המהנדסים.

<שירה ברנד: הוא עושה בקרה.

<שירה ברנד: בקרה זה לא פיקוח, זה לא בדיקה, זה לא תכנון.

<שירה ברנד: זה עבודה מסוג אחר לגמרי.

<שירה ברנד: זה בעיקר בחינת הסיכונים ונקודות התורפה של הבנייה.

<שירה ברנד: אם אתה קונסטרוקטור אתה יודע שהעמודים בקומות האלו והאלו, בקומת הכניסה או בקומת המרתף הן נקודות התורפה של הבניין.

<שירה ברנד: אם אתה כבאות אתה יודע שאתה צריך לחפש את נתיב המילוט מהנקודה הכי רחוקה.

<שירה ברנד: אם אתה משרד הבריאות אתה יודע שאתה צריך לחפש את נקודות האינסטלציה האלו והאלו.

<שירה ברנד: כל אחד בתחומו יודע מה הוא צריך לחפש, מה הן נקודות התורפה בבניין.

<שירה ברנד: הוא בודק את אותן נקודות תורפה.

<שירה ברנד: גם אותן הוא בודק באופן מדגמי.

<שירה ברנד: בבניין של 20 קומות הוא לא בודק כל קומה וקומה.

<שירה ברנד: הוא לא יכול לבדוק את זה.

<שירה ברנד: הוא בודק באופן מדגמי את נקודות התורפה.

<שירה ברנד: אם צריך להיות בקומה 20,17,12 ו-2, אז הוא בודק אותן.

<שירה ברנד: אי אפשר לצפות מהם ב-30 יום לעבור על כל מסמר ובורג בבניין, על כל חלון, על כל פתח, על כל מדרגה.

<שירה ברנד: אם כתוב שגובה מדרגה הוא x סנטימטר, הם לא יכולים לעבור על כל המדרגות.

<שירה ברנד: הם בודקים מדגם מייצג של מדרגות.

<שירה ברנד: אם הם עמדו במדגם, אז מכון הבקרה מאשר שזה תקין.

<שירה ברנד: אותו דבר אחר כך כשהם עושים בקרת ביצוע.

<שירה ברנד: בדיוק אותו דבר.

<שירה ברנד: הם לא יכולים לבדוק כל ברזל וברזל בשטח.

<שירה ברנד: אין סיכוי שמכון הבקרה יעשה את זה.

<שירה ברנד: כל בקר בתחומו מגיע לבדוק את נקודות התורפה בבניין, את הנקודות החשובות.

<שירה ברנד: על סמך זה הוא נותן את חוות דעתו לגבי הבקרה.

<שירה ברנד: זאת הבקרה, כך היא נעשית בעולם.

<שירה ברנד: היא לא מחליפה את הפיקוח של הקבלן, היא לא מחליפה את הפיקוח העירוני.

<שירה ברנד: זאת עבודה מסוג אחר לגמרי שלא הייתה קיימת עד היום במערכת.

<שירה ברנד: אפשר לראות את היתרונות של מכון הבקרה.

<שירה ברנד: קודם כל, אנחנו במקום אחד עושים את כל הבדיקות ולא עומדים בתור אחד אצל השני.

<שירה ברנד: יש לנו אחידות של התכניות, יש לנו מקצועיות שבודקים את הדברים לפי הנושאים המקצועיים.

<שירה ברנד: יש לנו זמן מוגדר של 30 ימים שבתוך פרק הזמן הזה אמורה לצאת תשובה לגבי הבקרה.

<שירה ברנד: כמובן שאנחנו מפשטים את התהליך, אנחנו נותנים לאנשי המקצוע להיות מקצועיים יותר כי הם מחויבים בהגשת תכניות מפורטות , מסודרות, כל אחד בתחומו.

<שירה ברנד: במקרה הזה יש לנו שליטה טובה יותר על סך כל עבודות הבנייה ועל איכות הבנייה במדינת ישראל.

<שירה ברנד: הגענו לשלב של הרישוי הזמין, איך המערכת הזאת עובדת.

<שירה ברנד: נכנסים דרך האתר של משרד הפנים.

<שירה ברנד: בתוך המערכת כל אחד מקבל שולחן עבודה משלו.

<שירה ברנד: מגישי הבקשות רואים את שולחן העבודה שלהם, רשויות הרישוי רואים שולחן עבודה מאוד דומה אבל קצת אחר.

<שירה ברנד: כל אחד - הגורמים המאשרים, מכון הבקרה - מקבל את הכניסה לשולחן העבודה שלו.

<שירה ברנד: כולם מגישים את אותו הדבר בכל מקום בארץ.

<שירה ברנד: לא משנה אם הגשת בתל-אביב, בחיפה, באילת, במטולה, אופן הגשת הבקשה הוא אחיד.

<שירה ברנד: המערכת מנהלת את הזמנים, היא מודיעה לך: יש לך עוד 5 ימים אחרונים לתקן את הבקשה, אחר כך כבר לא תוכל לתקן.

<שירה ברנד: היא מודיעה את אותו דבר לעורך הבקשה וגם לבודק ברשות הרישוי.

<שירה ברנד: היא מודיעה לו איפה הבקשות יותר דחופות, איפה הן פחות דחופות.

<שירה ברנד: ההודעה נשלחת גם למייל של עורך הבקשה.

<שירה ברנד: אם הוא רוצה הוא יכול גם לקבל אס,אם,אס.

<שירה ברנד: הוא יודע בכל רגע נתון באיזו תחנה הבקשה שלו נמצאת עכשיו.

<שירה ברנד: כמובן שיש לנו מערכת דוחות ארצית שאפשר לקבל ממנה תמונה מה קורה בכל הארץ.

<שירה ברנד: יש לנו מערכת ניהול ארצית שאפשר לקבל ממנה גם תמונה על המצב כפי שהוא.

<שירה ברנד: אנחנו יודעים איזה רשויות רישוי לא מצליחות לעמוד אף פעם בלוחות זמנים, איזה רשויות רישוי מצליחות לעמוד בלוחות זמנים בצורה יפה ומשמעותית.

<שירה ברנד: אפשר לראות ולבקר את כל הדברים.

<שירה ברנד: זה מחבר את זה לתכנון.

<שירה ברנד: כיוון שיש לנו ועדות מוסמכות זה אחד הפרמטרים.

זבולון כלפה: זה עובד באיזה שהוא מקום בעולם?

<שירה ברנד: כן, הנה, תסתכלו.

זבולון כלפה: זה לא נראה לי בנוי לסביבת בני אדם כל כך.

<שירה ברנד: אתם רואים פה עמוד ב-live.

<קריאה: בסביבה של נורבגים ושבדים זה - -

זבולון כלפה: כמה כבר בונים שם?

<שאול אדם: משרד הפנים מודיע לכל הוועדות באמצעות האתר?

<שירה ברנד: לא, משרד הפנים לא מודיע לוועדות באמצעות האתר.

<שירה ברנד: אתם רואים פה עמוד אינטרנטי שבו מגישים את הבקשה.

<שירה ברנד: ככה נראה שולחן העבודה של רשות רישוי.

<שירה ברנד: היא יכולה לראות מי נמצא פה, איזה בקשות נמצאות.

<שירה ברנד: הדף הזה פה הוא דווקא של עורך בקשה.

<שירה ברנד: יש פה את התחנות שהוא כבר עבר.

<שירה ברנד: עכשיו הוא רק מחכה לקבל את המידע.

<שירה ברנד: בודק התכניות פותח את התיק אצלו.

<שירה ברנד: הוא יכול לסמן על גבי התשריט את ההערות שלו, הוא יכול להגיד הערה על מה לא בסדר.

<שירה ברנד: הוא יכול לומר: הנה, אתם רואים, המידות נכונות או לא נכונות, או למה כתבת ככה או אחרת.

<שירה ברנד: הוא יכול למדוד מידות ולבדוק את האורך, את הרוחב, שטחים בתוך הבקשה בהיתר.

<שירה ברנד: אם יש אי התאמה הוא יכול לעשות את זה.

<שירה ברנד: כמובן הוא יכול גם להציב תשריט על גבי תשריט, השוואת גרסאות, לראות מה השתנה מגרסה א' לגרסה ב'.

<שירה ברנד: הוא לא צריך מהתחלה לבדוק את הכל, אלא יש לו את זה אחד על גבי השני.

<שירה ברנד: הוא יכול לראות אם תיקנו את מה שהוא דרש או לא תיקנו את מה שהוא דרש.

<שירה ברנד: את המערכת הזאת יש גם במכוני הבקרה וברשות הרישוי.

<שירה ברנד: כך אפשר להתקדם הלאה ולתת את ההערות באופן מקוון.

<שירה ברנד: חשוב לציין שעורכי הבקשות עובדים עם מסכים גדולים.

<שירה ברנד: אי אפשר לעבוד במסכים הקטנים האלה של המחשבים הקטנים.

<שירה ברנד: אנחנו מקווים שיהיה לנו מספיק תקציב כדי לעזור לוועדות מקומיות לרכוש - -

זבולון כלפה: זה ישים מבחינה כלכלית, או - -?

<שירה ברנד: כן.

<שירה ברנד: אנחנו מקווים מאוד שנשיג את התיאום שלנו עם משרד האוצר ואפשר יהיה להתקדם בעניין הזה.

<שירה ברנד: לא כל הוועדות המקומיות קשה להן כלכלית להשיג את הציוד הזה.

<שירה ברנד: יש ועדות מקומיות שכבר היום יש להן את הציוד הזה.

<שירה ברנד: אנחנו בהחלט נעזור לרשויות שיהיה להן קשה להתגבר על מערכת כזאת.

<שירה ברנד: לצערנו, מהבדיקה שאנחנו עשינו יש ועדות מקומיות שאין להן עדיין אינטרנט.

<שירה ברנד: יש אינטרנט לא בחדרים של הבודקים האלה, כי לא רוצים שהם יגלשו באינטרנט בזמן העבודה.

<שירה ברנד: אם חסמו אותם מהאינטרנט הם לא יוכלו לבדוק את הבקשה.

<שירה ברנד: תקלות טכניות כאלו אנחנו מוצאים, לצערנו, כבר עכשיו.

<נתן מאיר: ברמה של האזרח אגרות הבנייה זה החלק הכי - -

<שירה ברנד: ההערות מגיעות ישירות למייל של עורך הבקשה.

<שירה ברנד: יש לו שעון שאומר כמה זמן יש לו.

<שירה ברנד: אם עורך הבקשה לא מתקן בזמן זה אומר שההחלטה חייבת להיות לסרב.

<שירה ברנד: אין פה הרבה אפשרויות.

<שירה ברנד: יש לנו הרבה מאוד גורמים שמשתתפים בפיילוט – עורכי הבקשה, הגורמים המאשרים.

<שירה ברנד: יש לנו מדמה מכון בקרה שמרכז את כל הגורמים המאשרים, כמובן יזמים, קבלנים וממשל זמין שהקים את המערכת.

יעקב אשר: יש גם רשות מקומית בפיילוט?

<שירה ברנד: בוודאי.

<שירה ברנד: איפה אנחנו כבר עובדים?

<שירה ברנד: בשומרון, בעמק חפר, בהרצליה, בחולון, בבאר-שבע.

<שירה ברנד: בכפר סבא התחלנו ממש עכשיו.

זבולון כלפה: בבאר שבע זה מעניין, כי זו עיר גדולה.

<שירה ברנד: כרגע החוק לא בתוקף, לכן אנחנו לא יכולים לחייב אף אחד לעבוד דרך המערכת.

<שירה ברנד: אנחנו עושים את זה בהתנדבות.

<שירה ברנד: זה תלוי ברצון הטוב של עורך הבקשה, של היזם, של המבקש, אם הוא רוצה להשתתף בפיילוט או לא.

<שירה ברנד: בחולון חייבו מ-1 בינואר 2014 את כולם להגיש דרך המערכת את שלב המידע.

<שירה ברנד: מינואר זה כבר מחויב.

<שירה ברנד: בכפר סבא אנחנו מתחילים את זה.

<שירה ברנד: היינו שם כבר בהדרכות.

<שירה ברנד: אנחנו מתחילים - אני מקווה - תוך שבוע, שבועיים.

<שירה ברנד: בראשון לציון אנחנו עושים דגש יותר משמעותי על שלב הפיקוח ומכון הבקרה.

<שירה ברנד: שם אנחנו עדיין לא מגישים את הבקשות, כי אנחנו יותר מתמקדים בעניין הזה.

<שירה ברנד: כרגע רק שלב המידע הוא אינטרנטי לחלוטין.

<שירה ברנד: בתחילת מארס גם שלב ההיתר יהיה אינטרנטי ואז נוכל להתרחב הרבה יותר, נוכל להיכנס לוועדות נוספות.

<שירה ברנד: אנחנו נערכים לעניין הזה כדי שוועדות נוספות ייכנסו לתחום.

<שירה ברנד: חייבים להדגיש שכרגע אין חובה, לכן אנחנו עובדים עם מתנדבים.

<שירה ברנד: יש לנו הרבה מתנדבים.

<שירה ברנד: בוועדות מסוימות אנחנו יכולים לבחון יותר את התהליך, בוועדות מקומיות אחרות יותר קשה לנו.

<שירה ברנד: אנחנו אחר כך גם בודקים מסקנות מכל בקשה להיתר.

<שירה ברנד: רק לפני שבוע הייתה לנו ישיבה גדולה של הפקת לקחים מבקשה להיתר בחולון שהוגשה באמצעות המערכת, איפה היו הבאגים, איפה נתקעו.

<שירה ברנד: שם ציינו במפורש – זאת לא הבקשה היחידה שמציינים לנו את זה – שאין להם את כל התכניות ברמה הראויה לבדיקת מכון הבקרה מיד עם קבלת ההיתר, שהם עוד עושים עבודה אחר כך, שהם לא יכולים להגיש את זה מיד, לכן אמרנו שבמקום לעכב את ההיתר עוד חודש, חודשיים עד שהם יגמרו להתארגן, יהיה להם את ההיתר ביד אם הם צריכים אותו על-מנת לקבל ליווי בנקאי, לקבל הלוואות אחרות.

<שירה ברנד: אפשר יהיה להשתמש בו, אבל לצאת לביצוע העבודות רק אחרי שהם הגישו את כל העבודות ברמת הפירוט הנדרשת לצורך בקרת ביצוע בשטח.

<שירה ברנד: את זה למדנו חד משמעית מהפיילוט.

<שירה ברנד: בהתחלה דרשנו את זה בשלב ההיתר, אבל ראינו שזאת גזירה שהציבור לא יכול לעמוד בה.

<רננה ירדני: וכי למה חשבתם שעד עכשיו - -?

<שירה ברנד: פה הציעו לדרוש את הכל כבר בשלב ההתחלתי.

<שירה ברנד: אנחנו עושים את העבודה הזאת בשיתוף פעולה מאוד יפה של ארגון הקבלנים, של בוני הארץ.

<שירה ברנד: הם גם איתנו מפיקים את הלקחים אחר כך.

<שירה ברנד: אנחנו רואים שיש דרישות נחמדות על הנייר אבל לא כל כך מציאותיות בשטח, לכן פירקנו את שלב אישור תחילת ביצוע העבודות, את האפשרות להגיש מסמכים גם אחר כך, לא כבר בהתחלה לצורך בדיקת בקרת התכן.

<שמואל מרדכי קסלר: יש הבדל.

<שמואל מרדכי קסלר: אם את מדברת על בניינים חדשים את צודקת, אבל אם את מדברת על תוספת בנייה של 24 מטר, אז שם אין חשמל, אין אינסטלציה.

<שמואל מרדכי קסלר: הוספתי 2 חדרים לדירה.

<שירה ברנד: אמור להיות הליך מהיר מאוד.

<שירה ברנד: יכול להיות שהוא יהיה ברישוי מקוצר.

<שירה ברנד: את כל מה שאנחנו מדברים עליו פה אפשר יהיה לראות בהוראות החוק.

<שירה ברנד: אנחנו יכולים לצאת לדרך.

<שאול אדם: כבוד היושב-ראש, מגיעה להם ברכה על העבודה הזאת.

זבולון כלפה: זה בסוף.

<שירה ברנד: אני רוצה להגיד משהו לגבי התשלום.

<שירה ברנד: נכון שמכון הבקרה יעלה כסף, אבל גם הזמן והבירוקרטיה עולים כסף.

<שירה ברנד: אנחנו עושים עכשיו עבודה כלכלית על מנת להראות את זה במספרים.

זבולון כלפה: מה שאת הולכת לומר כרגע מסוכן מבחינתך.

<שירה ברנד: למה?

זבולון כלפה: כי ועד העובדים שלך לא כל כך ישמח ממה שאת אומרת פה כרגע.

זבולון כלפה: המשמעות של הדבר היא בעצם התייעלות של המערכת הממוחשבת, פחות כוח אנושי.

<שירה ברנד: לא, אנחנו לא משנים כלום, כיוון שהבדיקה המרחבית צריכה להיעשות.

<שירה ברנד: זה מה שעושים היום.

<שירה ברנד: את בדיקת התכן לא עשו עד היום, לצערנו, למרות שזה נדרש.

<שירה ברנד: כמו שאמרנו בתחילת הדברים, לא בדקו את הדברים האלה, לצערנו.

<שירה ברנד: אנחנו לא מפחיתים עבודה מאף עובד בוועדה המקומית, אנחנו רק מוסיפים לאיכות הבנייה במהלך התהליך ומייעלים אותו.

<שירה ברנד: העובד שעשה בדיקת בקרה מרחבית, קיבל הערות ממהנדס הוועדה ואחר כך היה צריך לבדוק שמילאו את ההערות של מהנדס הוועדה, עכשיו נחסך ממנו החלק הזה.

זבולון כלפה: מתי יהיה פיילוט כולל?

<שירה ברנד: הפיילוט כולל.

זבולון כלפה: אמרת שבחולון מחייבים כרגע בפועל.

<שירה ברנד: נכון.

<שירה ברנד: אפשר לחייב רק אחרי שיעבור החוק.

<שירה ברנד: אנחנו לא יכולים לחייב כרגע אף אחד להגיש בקשה במסלול הזה.

<שירה ברנד: גם אין לנו מכון בקרה אמיתי.

<שירה ברנד: מכון בקרה עוד לא הוקם כיוון שאין חוק.

<שירה ברנד: יש לנו מדמה מכון בקרה שאנחנו אוספים את אותם גורמים על-מנת שיבדקו את הבקשה להיתר.

<שירה ברנד: בכדי שלא תבזבז זמן כיזם יושבים שם לובשי המדים האמיתיים מטעם אותה רשות וחותמים על הבקשות.

זבולון כלפה: באותן הדמיות אמיתיות שעשיתם – אמרת שהקצבתם זמן עד 90 יום למתן היתר - איפה היו - -?

<שירה ברנד: ראינו שיש לנו הרבה זמן שאנחנו מבזבזים על המעבר מההליך המקוון לניירות.

<שירה ברנד: אם מכון הבקרה שלנו אישר את הבקשה הוא אישר אותה אינטרנטית.

<שירה ברנד: החתימה הדיגיטלית עדין לא בתוקף.

<שירה ברנד: עורך הבקשה היה צריך לרוץ ולהדפיס את הגרמושקות ולהחתים את אותם גורמים.

<שירה ברנד: הם חתמו לו יחסית מהר, כיוון שהם בדקו את העניין, אבל עדיין זה לקח זמן.

<שירה ברנד: חודש ועוד חודש ועוד חודש - -

זבולון כלפה: פעם אחת.

זבולון כלפה: פעם שנייה עשיתם את זה במקביל, מן הסתם.

זבולון כלפה: אמרתם לו: תקשיב, אנחנו מתקדמים אינטרנטית וגם באים עם תכניות פיזיות.

<שירה ברנד: אנחנו עוד לא שם.

<שירה ברנד: זה לקח לנו זמן.

יעקב אשר: חתימה דיגיטלית היא חלק - -?

<שירה ברנד: חתימה דיגיטלית היא חלק מהרישום המקוון.

<שירה ברנד: כרגע אין אותו, לכן אין ברירה לחזור ולהחתים - -

זבולון כלפה: מה יהיה בלוחות הזמנים?

זבולון כלפה: במקום 90 יום זה יגיע ל - -?

<שירה ברנד: תלוי איזה חלק של הבקשה.

<שירה ברנד: המידע נמסר בזמן.

<שירה ברנד: הבקרה המרחבית הייתה בלוחות זמנים קצרים.

<שירה ברנד: בקרת התכן עצמה לקחה קצת יותר זמן, אבל זה בגלל האוסף שהיינו צריכים לאסוף מכל אותם גורמים מאשרים.

<שירה ברנד: מי שבודק את הבקשה בסופו של דבר זה איש אמיתי של פיקוד העורף, זה איש אמיתי מטעם הכבאות.

<שירה ברנד: אחר כך צריך לחזור אליו ולמצוא אותו.

<שירה ברנד: אצלנו יושב אדם אחד.

<שירה ברנד: בדרך כלל אתה רגיל לעבור אצל x במחוז.

<שירה ברנד: פה אתה לא עובר במחוז.

<שירה ברנד: הבירוקרטיה הזאת לקחה זמן.

<שירה ברנד: אנחנו הפקנו לקחים.

<שירה ברנד: אנחנו מקווים שבבקשה הבאה גם את זה נוכל לקצר.

<שירה ברנד: בגלל שאין לנו עדיין חוק אנחנו לא יכולים להגיד בצורה אמיתית כמה זמן באמת זה לוקח.

<שירה ברנד: אנחנו יכולים להגיד מתי סיימנו את הבדיקה שלנו המקוונת.

<שאול אדם: האם את יכולה להגיד לפי הניסיון מה מומלץ?

<שאול אדם: האם בקרה של הרשות או פרטי?

<שירה ברנד: אין לנו המלצה, אנחנו מאפשרים את שתי האפשרויות.

<שירה ברנד: אני יודעת להגיד שזה מאוד קשה לרשות רישוי להקים מכון בקרה.

<שירה ברנד: אני לא רואה הרבה רשויות שמצליחות להעביר את זה.

<שירה ברנד: יש מגבלות שיל ניגודי עניינים וצריך היקף מסוים של היתרים שיהיה משתלם להחזיק את האנשים שם.

<שירה ברנד: אי מניחה שתל אביב, אולי חיפה, אולי ירושלים יכולים להרשות את זה לעצמם, אבל שאר הרשויות ייעזרו במכוני בקרה פרטיים.

<שירה ברנד: מכון הבקרה נבחר על ידי האזרח.

<שירה ברנד: מכיוון שאנחנו מקוונים אינטרנטית אתה יכול לבחור - -

יעקב אשר: איך אתם יודעת אם אין שם ניגוד אינטרסים?

<שירה ברנד: איפה?

<שירה ברנד: בתוך מכון הבקרה?

<שירה ברנד: יש חוק שקובע מגבלות על ניגוד עניינים.

<שירה ברנד: האימא לא תגיש למכון הבקרה שהבן שלה הוא המנהל שלו, כי אז יש לנו ניגוד עניינים.

<נתן מאיר: היא תגיש, אבל יגידו אחר כך שיש ניגוד עניינים.

<שאול אדם: יש כללים?

<שירה ברנד: יש כללים מסודרים.

<שאול אדם: הם מקבלים הסמכה?

יעקב אשר: ברגע שאת אומרת שמכון בקרה אחד ייתן לכמה וכמה רשויות, עלול להיות מצב שאנשי מקצוע מסוימים לא יוכלו - - אם הם עובדים באחת מהרשויות האלו - -

<שירה ברנד: מי שעובד במכון בקרה זה מקצועו, הוא לא עושה עוד משהו חוץ מזה.

<שירה ברנד: הוא לא בבוקר במכון בקרה ואחר הצהריים מגיש בקשות להיתרים.

<שירה ברנד: עבודה במכון בקרה היא עבודה במשרה מלאה.

<שירה ברנד: אני לא רואה את ועדה מקומית עפולה מקימה מכון בקרה משל עצמה.

<שירה ברנד: אין לה מספיק היקפים בשביל שלמכון הבקרה תהיה הצדקה.

<שירה ברנד: יש לנו את הרשות להסמכת מעבדות שבודקת את כל הנושא של הפרדת הרשויות.

<שירה ברנד: יש iso מסודר.

יעקב אשר: מה קורה למכון בקרה שטועה טעויות קשות?

יעקב אשר: אין עליו שום - -

<שירה ברנד: יש עליו 3 פקוחים שונים.

<שירה ברנד: פעם אחת הרשות להסמכת מעבדות, פעם שנייה את שר הפנים.

<שירה ברנד: עם המנגנון שמסמיך את מכון הבקרה יש גם מנגנון לבטל, לפקח, להיכנס ולבדוק.

<שירה ברנד: אנחנו גם רואים דרך המערכת המקוונת את הבדיקות של מכון הבקרה.

<שירה ברנד: פעם שלישית כל אחד מהגורמים המאשרים - יש נציג שלו או מטעמו בתוך מכון הבקרה - אם זה פיקוד העורף, אם זה משרד הבריאות, אם זה הכבאות שיש להם סמכויות פיקוח על הגורם המאשר מטעמם.

<נתן מאיר: פעם רביעית זה דיני הנזיקין הכלליים שמשווים היום את מעמדו של המעוול השלטוני למעוול הפרטי.

<נתן מאיר: כך אומרת הפסיקה.

<נתן מאיר: כך גם לגבי גופים סטטוטוריים, קל וחומר לגבי מכון בקרה.

<שירה ברנד: לכן הוא יידרש בביטוח בהיקף מתאים.

<קריאה: מה גובה האגרות שאתם צופים?

<שירה ברנד: אנחנו לא יודעים להגיד כרגע מספרים סופיים, אבל אנחנו עושים מאמץ מאוד גדול שזה לא יעלה על 1.8% מעלויות הבנייה, משהו בסביבות 3000,3500 ליחידת דיור.

זבולון כלפה: התוספת.

<שירה ברנד: כן.

<שירה ברנד: ככל שאתה בונה יותר יחידות דיור בפרויקט כך יורד המחיר.

<שירה ברנד: אנחנו כרגע בוחנים מה יהיו העלויות לגבי תוספות בנייה.

<שירה ברנד: שם הבעיה יותר משמעותית.

<שירה ברנד: אנחנו בוחנים את העלויות לגבי תוספות הבנייה.

<רננה ירדני: האם נשקלה ברצינות האפשרות שלפחות בשלב הראשון של החוק הזה יהיה מכון הבקרה פררוגטיבה ולא בהכרח חובה על פי החוק?

<שירה ברנד: אנחנו שוקלים כרגע הדרגתיות אחרת שתגיד בהתחלה מכון הבקרה יבדוק מגורים, מסחר, משרדים ומבני ציבור.

<שירה ברנד: את הבנייה המורכבת יותר - -

<רננה ירדני: בהיקף מסוים ומעלה?

<שירה ברנד: יכול להיות שבהיקף מסוים ומעלה, יכול להיות שלא, אני לא יודעת להגיד, אבל בבנייה מורכבת יותר גם הגורמים המאשרים בעצמם לא ערוכים מספיק בשביל להכשיר אנשים לצורך העניין הזה.

<שירה ברנד: ההסכמה שלנו עם אותם גורמים מאשרים היא שמתקנים מאוד גדולים כמו תחנות כוח, תחנות רכבת ענקיות, מתקני התפלה, פרויקטים מאוד מאוד גדולים לא ייכנסו בשלב הראשון למכון הבקרה.

<שירה ברנד: אותם גופים רוצים לבדוק את זה בעצמם, עוד אין להם רגולציה מספיק מפורטת כדי שהם יוכלו ללמד אחרים לעשות את זה, למרות שיש הסכמה שאם לגופי התשתית האלה יהיה מכון בקרה משלהם, נכון יהיה שמכון בקרה כזה יבדוק אותם ולא הגורם המאשר בעצמו.

<שירה ברנד: אנחנו כרגע בבדיקה.

<שירה ברנד: אנחנו יודעים להגיד שנתחיל בצורה יותר מצומצמת.

<שירה ברנד: אני עוד לא יודעת להגיד שתוספות בנייה לא ייכנסו קטגורית בשלב הראשן למכון בקרה.

<שירה ברנד: אנחנו עוד בוחנים את זה.

זבולון כלפה: אנחנו עוברים להקראה.

<אפרת דו-יחיא: תיקון סעיף 1 1.

<אפרת דו-יחיא: בחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1 – במקום ההגדרה "אדריכל רישוי" יבוא: "אדריכל רישוי" ו"מהנדס רישוי" – כמשמעותם לפי חוק המהנדסים והאדריכלים;"; אחרי ההגדרה "בעל" יבוא: "בקר מורשה" – מי שקיבל הרשאה להיות בקר מורשה לעניין חיקוק מסוים לפי סעיף 158 יט; "בקרת ביצוע" – בדיקה מדגמית ובקרה תהליכית בדבר ביצוע עבודות בהתאם להיתר ובהתאם לתכן הבנייה, תוך ביצוע הערכת סיכונים, לרבות בקרה בידי בקר מורשה לפי סעיף 58כ(ז), והכל בנושאים ובעניינים שקבע שר הפנים ולפי הוראות שקבע; "בקרת תכן" – בדיקה מדגמית ובקרה תהליכית בדבר התאמתה של בקשה להיתר לתכן הבנייה, תוך ביצוע הערכת סיכונים, לרבות בקרה בידי בקר מורשה לפי סעיף 158כ(ז), והכל בנושאים ובעניינים שקבע שר הפנים ולפי הוראות שקבע; "גורם מאשר" – מי שאישורו או ההתייעצות עמו מהווים תנאי למתן היתר או לביצוע עבודות לפי היתר, לפי חוזה או לפי חוק אחר, ושאינו מוסד תכנון;"; בהגדרה "מוסד תכנון", בסופה יבוא "למעט מכון בקרה"; אחרי ההגדרה "מתקני תשתית" יבוא: "מכון בקרה" – גוף שאושר לפי סעיף 158טו;"; אחרי ההגדרה "שימוש חורג" יבוא: "תכן הבנייה" – הוראות לפי חיקוק שעניינן יציבות ובטיחות הבניין ובטיחות המשתמש או תנאים לפי חיקוק אשר צריכים להתקיים בבניין בעת הקמתו;"; 40.

<אפרת דו-יחיא: בסעיף 145 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), במקום "הוועדה המקומית או רשות הרישוי המקומית, לפי העניין, היתר" יבוא "רשות הרישוי המקומית היתר"; בסעיף קטן (א1), במקום הסיפה החל במילים "הבקשה תוגש" יבוא "שר הפנים רשאי לקבוע הוראות לעניין – סוגי המידע שיש למסור במסגרת בקשה לקבלת מידע, לרבות הנחיות מטעם גורמים מאשרים וגופים נוספים (בסעיף קטן זה – מידע); הגשת בקשה לקבלת מידע והמועדים למסירת המידע; מסירת מידע למהנדס הוועדה מאת גורמים מאשרים וגופים נוספים לצורך מתן מענה לבקשה לקבלת מידע, והמועדים למסירת המידע כאמור; תוצאות אי-מסירת מידע במועדים שנקבעו לפי פסקאות (2) ו-(3); תקופת תוקפו של המידע שנמסר למבקש במסגרת מענה לבקשה לקבלת מידע"; אחרי סעיף קטן (א1) יבוא: "(א2) שר הפנים רשאי לקבוע פטור מהגשת בקשה לקבלת מידע לעניין סוגי בקשות להיתר שיקבע.

<אפרת דו-יחיא: (א3) (1) בקשה להיתר תוגש לרשות המקומית.

<אפרת דו-יחיא: (2) שר הפנים יקבע תנאים מוקדמים לקליטת בקשה להיתר; מהנדס הוועדה בדוק אם בקשה להיתר שהוגשה עומדת בתנאים המוקדמים, ואם מצא שהבקשה עומדת בתנאים האמורים יקלוט את הבקשה.

<אפרת דו-יחיא: (3) לא הודיע מהנדס הוועדה למבקש על החלטתו בעניין עמידת הבקשה בתנאים המוקדמים כאמור בפסקה (2) בתוך תקופה שקבע השר, יראו את הבקשה להיתר כבקשה שנקלטה בתום אותה תקופה."; (4) במקום סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב) לא יינתן היתר אלא אם כן העבודה או השימוש שבעדם מבוקש ההיתר מתאימים לתכניות, להנחיות המרחביות שנקבעו לפי סעיף 145ג( להלן – ההנחיות המרחביות) ולתקנות אחרות לפי חוק זה, החלות על הקרקע או הבניין הנדונים.

<אפרת דו-יחיא: (ב1) רשות רישוי המקומית תבדוק את התאמת הבקשה לתכניות ולהחיות המרחביות ותיתן את החלטתה בעניין בתוך 45 ימים ממועד קליטת הבקשה אמרו בסעיף קטן (א3) (להלן – מועד קליטת הבקשה), אלא אם כן קבע שר הפנים מועדים אחרים לעניין סוגים שונים של בקשות להיתר.

<אפרת דו-יחיא: (ב2) הוגשה בקשה להיתר הכוללת פרסום הודעה כאמור בסעיף 149, יחל מניין 45 הימים לפי סעיף קטן (ב1) ממועד ההחלטה שבשלה נדרש פרסום ההודעה לפי הסעיף האמור או ממועד שהוגשה בקשה מתוקנת על פי השינויים או התנאים שנקבעו בהחלטה כאמור, לפי העניין.

<אפרת דו-יחיא: (ב3) לא יינתן היתר אלא אם כן אישר מכון בקרה כי ביצע בקרת תכן לבקשה להיתר וכי תוצאות הבקרה תקינות; שר הפנים רשאי לקבוע כי הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על בקשתו להיתר לגבי סוגי בניינים, עבודות או שימושים שבשל מהותם, אופיים או היקפם לא נדרשת לגביהם בקרה של מכון בקרה, ובלבד שאינן טעונות בקרה של בקר מורשה לפי סימן ב' בפרק ה'3.

<אפרת דו-יחיא: (ב4) שר הפנים יקבע הוראות לעניין העברת בקשה להיתר לבדיקת מכון בקרה ולעניין העברת תוצאות הבקרה לרשות הרישוי המקומית.

<אפרת דו-יחיא: "; (5) בסעיף קטן (ג), במקום "לא ייתן מוסד התכנון" יבוא " לא תיתן רשות הרישוי המקומית"; (6) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג1) נקבעו בתכנית החלה על קרקע או על בניין תנאים הנוגעים לביצועה, לעניין התניית ביצועה בסלילת דרכים או בהקמת תשתיות, לא תיתן רשות רישוי מקומית היתר לעבודה או לשימוש, אם לא מולאו התנאים האמורים, אלא אם כן אישר זאת מוסד התכנון המוסמך לאחר ששוכנע כי אין באישור כדי לפגוע בהבטחת המטרות שבשלהן נקבעו התנאים האמורים; לעניין זה, "מוסד התכנון המוסמך" – מוסד התכנון שאישר את התכנית, למעט ועדה מקומית.

<אפרת דו-יחיא: "; (7) במקום סעיף קטן (ד) יבוא: "(ד) (1) החליטה רשות רישוי מקומית כי בקשה להיתר תואמת לתכניות ולהנחיות המרחביות כאמור בסעיף קטן (ב1), וניתן אישור מאת מכון בקרה כאמור בסעיף קטן (ב3), תיתן רשות רישוי את ההיתר בתוך 15 ימים מיום קבלת אישור מכון הבקרה, ובלבד שהתמלאו לגבי הבקשה להיתר כל דרישות החוק והתקנות, ושולמו האגרות, ההיטלים והתשלומים האחרים, למעט ארנונה, שיש לשלמם על פי כל חיקוק בשל הנכס שאליו מתייחס ההיתר (בסעיף קטן זה – החיובים) או ניתנו הערבויות המתאימות להבטחת תשלום החיובים, בכפוף להוראות כל כל דין; רשות רישוי תשלח למבקש ההיתר את פירוט החיובים עד למועד שקבע שר הפנים.

<אפרת דו-יחיא: (2) לא שלחה רשות רישוי המקומית למבקש ההיתר את פירוט החיובים, כולם או חלקם, עד למועד שנקבע כאמור בפסקה(1), תיתן רשות רישוי את ההיתר אף שלא שולמו החיובים; ניתן היתר בלי ששולמו החיובים, כולם או חלקם, אין בכך כדי לגרוע מחבותו של החייב בתשלום החיובים; תשלום כאמור ייגבה על ידי הרשות המקומית או הוועדה המקומית, לפי העניין, לפי כל חוק.

<אפרת דו-יחיא: "; 41.

<אפרת דו-יחיא: אחרי סעיף 145 לחוק העיקרי יבוא: "רישוי בדרך 145א (א) בקשה להיתר לגבי סוגי בניינים, עבודות ושימושים שקבע מקוצרת שר הפנים, אשר מתקיימים בהם כל אלה, תידון בהליך רישוי בדרך מקוצרת בהתאם להוראות סעיף זה: הם אינם עשויים ליצור סיכון או הפרעה ממשיים; השפעתם על הסביבה ועל החזות של הבניין ועל אופין ומאפייניהן, אינה ניכרת.

<אפרת דו-יחיא: (ב) על בקשה להיתר בהליך רישוי בדרך מקוצרת יחולו הוראות חוק זה החלות על בקשה להיתר, בשינויים אלה: בסעיף 145(ב1) ו-(ב2), במקום "45 ימים" יקראו "30 ימים"; החליטה רשות הרישוי המקומית כי בקשה להיתר תואמת את התכניות וההנחיות המרחביות, תיתן את ההיתר בתוך 45 ימים ממועד קליטת הבקשה, ובלבד שהתקיימו כל אלה:

<אפרת דו-יחיא: אם הבקשה להיתר טעונה אישור של מכון בקרה כאמור בסעיף 145(ב3) – מכון הבקרה אישר כי בוצעה בקרת תכן לבקשה להיתר וכי תוצאות הבקרה תקינות; המבקש הגיש לרשות הרישוי אישור על תשלום החיובים כאמור בסעיף 145(ד)(1), ואולם אם לא שלחה רשות רישוי למבקש פירוט של החיובים במועד שנקבע לפי אותו סעיף – יחולו לעניין זה הוראות סעיף 145(ד)(2), בשינויים המחויבים; החליטה רשות הרישוי המקומית כאמור בפסקה (2) ולא נתנה את ההיתר למבקר אף שהתקיימו התנאים לפי אותה פסקה, יראו את הבקשה להיתר כהיתר בתום 45 ימים ממועד קליטת הבקשה; לא החליטה רשות הרישוי המקומית בדבר התאמת הבקשה לתכניות ולהנחיות המרחביות בתוך 30 ימים ממועד קליטת הבקשה, יראו זאת כהחלטה שהבקשה תואמת לתכניות ולהנחיות המרחביות; בתום 15 ימים מהמועד שבו רואים את הבקשה להיתר כתואמת לתכניות ולהנחיתו המרחביות כאמור בפסקה (4), יראו את הבקשה להיתר כהיתר ובלבד שהתקיימו כל אלה עד תום 15 ימים האמורים: אם הבקשה להיתר טעונה אישור מכון בקרה כאמור בסעיף 145(ב3) – מכון הבקרה אישר כי בוצעה בקרת תכן לבקה להיתר וכי תוצאות הבקרה תקינות; המבקש הגיש לרשות הרישוי המקומית אישור על תשלום החיובים כאמור בסעיף 145(ד)(1), ואולם אם לא שלחה רשות רישוי למבקש פירוט של החיובים במועד שנקבע לפי אותו סעיף – יחולו לעניין זה הוראות סעיף 145(ד)(2), בשינויים המחויבים; מגיש הבקשה הגיש לרשות רישוי המקומית אישור מאת גורם שקבע שר הפנים ובמתכונת שקבע, על כל אלה: על כך שהבקשה להיתר עומדת בתנאים המוקדמים לקליטת בקשה להיתר שקבע שר הפנים לפי סעיף 145(ב3); אם לא צורף לבקשה אישור מכון בקרה כאמור בסעיף קטן (א) – על כך שלא נדרש אישור כאמור לפי הוראות סעיף 145(ב3); על כך שהעבודה או השימוש שבעדם מבוקש ההיתר מתאימים לתכניות, להנחיות המרחביות ולתקנות אחרות לפי חוק זה החלות על הקרקע או הבניין הנדונים; על אף הוראות פסקה (5), אם הוגש ערר לפי סעיף 152(א2) לא יראו את הבקשה להיתר כהיתר כאמור בפסקה (5), אלא אם כן נדחה הערר וחלפו 15 ימים מהמועד שבו הומצאה לצדדים ההחלטה בערר; שר הפנים רשאי לקבוע סייגים, תנאים והוראות נוספות לעניין הליך רישו יבדרך מקוצרת, לרבות טפסים, סדרי נוהל והמועדים הנוגעים להליך כאמור.

<שירה ברנד: 145ב.

<שירה ברנד: (א) שר הפנים יקבע פטור מהיתר להקמתם של סוגי בניינים, לביצועם של סוגי עבודות ולסוגי שימושים שיקבע, ובלבד שמתקיימים בהם כל אלה, לפי העניין: (1) הם פשוטים מבחינה הנדסית; (2) אין בהם כדי ליצור סיכון, הפרעה, מטרד או מפגע סביבתי ממשיים.

<שירה ברנד: (ב) קבע שר הפנים פטור כאמור בסעיף קטן (א), רשאי הוא להבטיל חובת מסירת הודעה לרשות הרישוי המקומית על הקמת הבניינים, על ביצוע העבודות או על השימושים כאמור באותו סעיף קטן.

<שירה ברנד: (ג) שר הפנים רשאי לקבוע מפרטים ותנאים שיבטיחו כי הקמה של בניין, ביצוע עבודה או שימוש, הפטורים מהיתר לפי סעיף קטן (א), ייעשו באופן מקצועי, בטיחותי ותוך השתלבות בסביבה.

<שירה ברנד: (ד) אין בהוראות סעיף זה כדי לאפשר בנייה שלא בהתאם לתכנית או להנחיות מרחביות.

<שירה ברנד: (ה) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו בשטחים כאמור בסעיף 62א(ה)(1) עד (3).

<שירה ברנד: הנחיות 145ג.

<שירה ברנד: (א) ועדה מקומית רשאית לתת הנחיות מרחביות למרחב התכנון שלה מרחביות בעניינים המפורטים בסעיף קטן (ב), ובלבד שאין בהן סתירה להוראות תכנית או לתקנות לפי חוק זה.

<שירה ברנד: (ב) הנחיות מרחביות יכול שיתייחסו לחזותו ולמראהו החיצוני של בניין, למפלסי הכניסה לבניין, להשתלבות הבניין בסביבתו, לחיבור תשתיות ולעניינים נוספים כפי שקבע שר הפנים.

<שירה ברנד: (ג) הנחיות מרחביות יכול שייקבעו לכל מרחב התכנון או לחלק ממנו, לסוגי מגרשים או למגרש מסוים, לסוגי בניינים או לבניין מסוים.

<שירה ברנד: (ד) ועדה מקומית רשאית לקבוע במסגרת ההנחיות המרחביות כי בשל מאפייניהם המיוחדים של מגרשים מסוימים או של סוגי מגרשים, ובכלל זה מיקומם, צורתם, גודלם או ייעודם, ייקבעו לגבי כל מגרש כאמור הנחיות מרחביות פרטניות בידי רשות רישוי המקומית בשלב הגשת הבקשה לקבלת מידע כאמור בסעיף 145 (א1); הנחיות מרחביות פרטניות יעמדו בתוקפן עד תום תקופת תוקפו של המידע שנמסר למבקש במסגרת מענה לבקשה לקבלת מידע כאמור בסעיף 145(א1)(5).

<שירה ברנד: (ה) הנחיות מרחביות שקבע ועדה מקומית יפורסמו באתר האינטרנט שלה והודעה על קביעתן תפורסם בעיתון; כניסתן לתוקף של הנחיות מרחביות כאמור תהיה במועד הפרסום האחרון בעיתון לפי סעיף 1א.

<שירה ברנד: (ו) על הנחיות מרחביות שקבע ועדה מקומית ניתן לערור לוועדת הערר בתוך 30 ימים מיום כניסת ההנחיות המרחביות לתוקף.

<שירה ברנד: (ז) על בקשה להיתר יחולו ההנחיות המרחביות שבתוקף במועד הגשתה, ורשות רישוי המקומית לא תהיה רשאית להוסיף הנחיות נוספות לגבי אותה בקשה.

<שירה ברנד: " 42.

<שירה ברנד: בסעיף 151 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (ג), במקום "בשטח כאמור בסעיף 158ז(א1)(1)" יבוא: "בשטח שלא יעלה על השטח שקבע שר הביטחון לפי חוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א-1951; (2) אחרי סעיף קטן (ה) יבוא: "(ו) והעברת שטחים מתת-הקרקע אל מעל לקרקע, בנוגע לשטחים שהוגדלו בתכנית שאושרה לפי סעיף 62א(א1) (7) – תיחשב כסטייה ניכרת לעניין סעיף זה.

<שירה ברנד: " 43.

<שירה ברנד: בסעיף 152 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א)(1), במקום "התנגדות לפי סעיף 149(3)" יבוא "התנגדות שהוגשה בהתאם לסעיף 149(א) או בהתאם לתקנות שהותקנו לפי סעיף 265(1)"; בסעיף קטן (א1) – (א) בפסקאות (1) ו-(2), במקום "כמשמעותה בסעיף 6ב" יבוא "כמשמעותה בסעיף 6ב(ב)"; (ב) אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) חבר הוועדה לתשתיות רשאי לערור לני ועדת הערר על החלטת רשות רישוי לפי סעיף 6ב(ג), בתוך 15 ימים מיום מתן ההחלטה.

<שירה ברנד: "; אחרי סעיף קטן (א1) יבוא: "(א2) הוגשה בקשה להיתר בדרך מקוצרת והוגשה התנגדות לבקשה בהתאם לתקנות שהותקנו לפי סעיף 265(1), רשאי מגיש ההתנגדות לערור לפני ועדת הערר בתוך 15 ימים מהמועד המוקדם מבין אלה: המועד שבו הומצאה לו ההחלטה בדבר דחיית התנגדותו; תום שלושים ימים ממועד קליטת הבקשה להיתר בדרך מקוצרת,

<שירה ברנד: (א3) לא נתצנה רשות רישוי המקומית היתר בהתאם להוראות סעיף 145(ד)(2), רשאי מבקש ההיתר לערור על כך לפני ועדת הערר; קיבלה ועדת הערר את הערר – תיתן את ההיתר למבקש במקום רשות הרישוי המקומית.

<שירה ברנד: " תיקון סעיף 157.

<שירה ברנד: 44.

<שירה ברנד: בסעיף 157 לחוק העיקרי, במקום הרישה עד המילים "בתוך 30 ימים" יבוא "לא החליטה רשות רישוי מקומית בבקשה לתת היתר בתוך התקופה האמורה בסעיף 145(ב1)".

<שירה ברנד: 45.

<שירה ברנד: בסעיף 157א לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ה2) יבוא: "(ה3) ניתן היתר לפי פרק זה בלי ששולמו החיובים כמשמעותם בסעיף 145 (ד)(1) ובלי שניתנו הערבויות המתאימות להבטחת תשלומם בכפוף להוראות כל דין, לא תיתן הרשות המאשרת אישור לפי סעיפים קטנים (ב)(2) ו-(ד)(2), אלא אם כן שולמו החיובים האמורים או שניתנו ערבויות כאמור, ובלבד שפירוט החיובים האמורים נמסר למבקר האישור בתוך 20 ימים ממועד הגשת הבקשה לאישור לפי סעיף זה.

<שירה ברנד: " 46.

<שירה ברנד: אחרי סעיף 157א לחוק העיקרי יבוא: "אישור תחילת 157ב.

<שירה ברנד: לא תבוצע עבודה לפי היתר אל אם כן נתנה רשות הרישוי עבודה המקומית לבעל ההיתר אישור כי ניתן להתחיל בביצוע העבודות (להלן – אישור תחילת עבודה).

<שירה ברנד: בקרת ביצוע על ידי 157ג.

<שירה ברנד: שר הפנים רשאי לקבוע חובת בקרת ביצוע על ידי מכון בקרה, מכון בקרה במועדים ובעניינים שיקבע; נקבעה חובה כאמור, לא תיתן רשות הרישוי המקומית אישור תחילת עבודה אלא אם כן מסר בעל ההיתר לרשות הרישוי הודעה על מכון הבקרה המיועד לבצע את בקרת הביצוע.

<שירה ברנד: " 47.

<שירה ברנד: פרק ה'2 לחוק העיקרי – בטל.

<שירה ברנד: 48.

<שירה ברנד: לפני פרק ו' לחוק העיקרי יבוא: "פרק ה'3: מכוני בקרה סימן א': הקמת מכון בקרה ותפקידיו 158יג.

<שירה ברנד: בפרק זה – "בעל מכון" – בעל שליטה או בעל עניין במכון בקרה; "בעל שליטה" ו"בעל עניין" – כהגדרתם בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968; "הרשות להסמכת מעבדות" – הרשות הלאומית להסמכת מעבדות שהוקמה לפי חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות; "חוק הרשות הלאומית להסכמת מעבדות" – חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז-1997.

<שירה ברנד: 158יד.

<שירה ברנד: מכון בקרה יום ויופעל לפי הוראות חוק זה, ואלה יהיו תפקידו: לבצע בקרת תכן; (2) לבצע בקרת ביצוע; (3) להפעיל בקרים מורשים לעניין כל חיקוק המתנה מתן היתר או ביצוע עבודות לפי היתר באישור מאת גורם מאשר או בהתייעצות עמו, לפי הוראות פרק זה; (4) למלא כל תפקיד אחר שהוטל עליו לפי חוק זה.

<שירה ברנד: 158טו.

<שירה ברנד: (א) שר הפנים רשאי לתת אישור לגוף לשמש מכון בקרה, אם התקיימו בו כל אלה: פועלים בשירותו כל אלה: מנהל בקרת תכן שהוא אדריכל רישוי או מהנדס רישוי באחד ממקצועות הבנייה, ובעל ניסיון של עשר שנים לפחות בעיסוק בתחום הבנייה ובתכן הבנייה; (ב) מנהל בקרת ביצוע שהוא אדריכל רישוי או מהנדס רישוי באחד ממקצועות הבנייה, ובעל ניסיון של 10 שנים לפחות בעיסוק בתחום הבנייה ובקרת ביצוע הבנייה; (ג) בעלי מקצוע העומדים בתנאי כשירות שקבע שר הפנים ובמספר שקבע; תנאי הכשירות יתייחסו, בין השאר, להשכלתם ולניסיונם המקצועי של בעלי המקצוע כאמור; (ד) בקרים מורשים כפי שקבע שר הפנים; הוא חברה שהתאגדה בישראל שכל עיסוקה הוא הפעלה של מכון בקרה, או שהוא גוף ממשלתי, רשות שהוקמה לפי חוק, חברה ממשלתית, רשות מקומית או תאגיד בבעלות מלאה של רשות מקומית אחת או יותר; בעל המכון, מנהלו, מי שפועל בשירותו כאמור בפסקה (1), וכל בעל תפקיד או אחר בו שקבע שר הפנים, לא הורשעו בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הם ראויים להיות בעל מכון או בעלי תפקידים כאמור, ולא הוגש נגד מי מהם כתב אישום בעבירה כאמור שטרם ניתן לגביו פסק דין סופי; לעניין זה, "הורשע" – לרבות מי שבית המשפט קבע כי ביצע את העבירה; בעל המכון, מנהלו, מי שפועל בשירותו כאמור בפסקה (1), וכן בעל תפקיד אחר שקבע שר הפנים, אינו עלול להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב תדיר של ניגוד עניינים בין תפקידו במכון הבקרה, לבין עניין אישי או תפקיד אחר שלו או של קרובו; הוא הוסמך על ידי הרשות להסמכת מעבדות לבצע את הבקרה לפי חוק זה ;

<שירה ברנד: על הסמכה כאמור יחולו הוראות לפי חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, בשינויים המחויבים; הרשות להסמכת מעבדות תקבע הוראות לעניין הסמכה של מכוני בקרה לסוגיהם; הוא עומד בתנאים נוספים שקבע שר הפנים.

<שירה ברנד: (ב) לא יאשר שר הפנים כמכון בקרה – גוף ממשלתי, רשות שהקומה לפי חוק או חברה ממשלתית – אלא לאחר שהתייעץ עם השר הממונה על הגוף, הרשות או החברה.

<שירה ברנד: (ג) מכון בקרה שהוא גוף ממשלתי, רשות שהוקמה לפי חוק או חברה ממשלתית, יפעיל את סמכותו כמכון בקרה רק לגבי בקשות להיתר שהוגשו על ידו.

<שירה ברנד: (ד) מכון בקרה לא יפעיל את סמכויותיו לפי חוק זה אם חדל להתקיים לגביו תנאי מהתנאים למתן האישור לפי סעיף זה.

<אפרת דו-יחיא: אישור מכון בקרה, 158טז.

<אפרת דו-יחיא: (א) אישור מכון בקרה כאמור בסעיף 158טו יעמוד בתוקפו חמש תנאי והארכת תוקפו שנים אלא אם כן קבע שר הפנים תקופה קצרה יותר; לבקשת מכון בקרה יאריך שר הפנים את תוקף האישור לתקופות נוספות של חמש שנים כל אחת, לאחר שביצע ביקורת ופיקוח על פעילות מכון הבקרה לפי סעיף 158כד ולאחר שנוכח שמתקיימים במכון כל התנאים לאישורו לפי סעיף 158טו, אלא אם כן ראה שר הפנים שיש הצדקה להאריך את אישור לתקופה קצרה יותר או שלא האריכו כלל.

<אפרת דו-יחיא: (ב) אישור מכון בקרה יכול שיותנה בתנאים, ובכלל זה יכול שיורשה מכון בקרה לפעול בשטח המדינה כולה או בחלק ממנו או לעסוק סוגי ההיתרים או בסוגי היתרים מסוימים.

<אפרת דו-יחיא: (ג) אישר שר הפנים גוף כמכון בקרה, יפורסם דבר אישורו באתר האינטרנט של משרד הפנים.

<אפרת דו-יחיא: ביטול אישור מכון בקרה, 158יז.

<אפרת דו-יחיא: (א) שר הפנים יבטל אישור שנתן למכון בקרה אם נוכח הגבלתו, התלייתו או שינוי שהתקיים אחד מאלה, ובלבד שנתן לבעל המכון הזדמנות תנאיו לטעון את טענותיו:

<אפרת דו-יחיא: האישור ניתן על יסוד מידע כוזב או שגוי או שניתן שלא כדין מטעם אחר; חדל להתקיים במכון הבקרה תנאי מהתנאים למתן האישור לפי סעיף 158טו; חדל להתקיים או הופר תנאי מהותי מהתנאים שקבע שר הפנים באישור כאמור בסעיף 158טז(ב).

<אפרת דו-יחיא: (ב) שר הפנים רשאי לבטל אישור שנתן למכון בקרה, להתלותו, להגבילו או לשנות את תנאיו, לרבות לעניין החלק משטח המדינה שבו מוסמך המכון לפעול וסוגי ההיתרים שמכון הבקרה מוסמך לעסוק בהם, לאחר שנתן לבעל מכון הבקרה הזדמנות לטעון את טענותיו, אם התקיים אחד מאלה: מכון הבקרה אינו ממלא את תפקידיו לפי חוק זה כראוי ובמועדים שקבע שר הפנים, ובכלל זה אינו מבצע בקרת תכן ובקרת ביצוע במועדים שנקבעו לפי חוק זה; הופרה הוראה מההוראות לפי חוק זה החלה על פעילות מכון הבקרה או תנאי מתנאי אישור מכון הבקרה.

<אפרת דו-יחיא: (ג) הודעה בדבר ביטול אישורו של מכון בקרה, התלייתו, הגבלתו או שינוי תנאיו תישלח למכון הבקרה ותפורסם באתר האינטרנט של משרד הפנים.

<אפרת דו-יחיא: (ד) ביטל שר הפנים את האישור שנתן למכון בקרה, התלה אותו, הגבילו או שינה את תנאיו, ייתן הוראות לעניין בקשה להיתר ועבודות לפי היתר שהמכון החל לטפל בהן לפני החלטתו ורשאי הוא להורות על העברתן לטיפול מכון בקרה אחר.

<אפרת דו-יחיא: סימן ב': בקרים מורשים במכון בקרה העסקת בקר מורשה 158יח.

<אפרת דו-יחיא: (א) מכון בקרה יעסיק בקר מורשה לעניין כל חיקוק המתנה במכון בקרה מתן היתר או ביצוע עבודות לפי היתר באישור מאת גורם מאשר או בהתייעצות עמו.

<אפרת דו-יחיא: (ב) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על אישור גורם מאשר לפי חוק גנים לאומיים שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח-1998, ולפי חוק העתיקות, התשל"ח-1978; לא תוגש בקשה להיתר הטעונה אישור או חוות דעת של גורם מאשר לפי החוקים האמורים אלא לאחר שניתנו האישור או חוות הדעת של אותו גורם מאשר.

<אפרת דו-יחיא: (ג) שר הפנים רשאי לקבוע כי לא תידרש העסקת בקר מורשה לעניין חיקוקים שיקבע; קבע שר הפנים כאמור לעניין חיקוק מסוים, לא תוגש בקשה להיתר הטעונה אישור או חוות דעת של וגרם מאשר לפי אותו חיקוק אלא לאחר שאותו גורם מאשר נתן את אישורו או את חוות דעתו, ואולם רשאי שר הפנים לקבוע כי יהיה ניתן להגיש לרשות הרישוי המקומית את האישור או את חוות הדעת של גורמים מאשרים מסוימים לאחר הגשת הבקשה להיתר.

<אפרת דו-יחיא: בקרים מורשים 158 יט (א) נקבע בחיקוק כי אישור בקשה להיתר או ביצוע עבודה לפי היתר מותנה באישור של גורם מאשר או בהתייעצות עמו, יקבע השר הממונה על ביצוע אותו חיקוק (בסימון זה – השר הממונה) את תנאי הכשירות לבקר מורשה לעניין אותו חיקוק (בסעיף זה – תנאי הכשירות).

<אפרת דו-יחיא: (ב) תנאי הכשירות יפורסמו באתר האינטרנט של הגורם המאשר ובאתר האינטרנט של משרד הפנים.

<אפרת דו-יחיא: (ג) מי שמבקש להיות בקר מורשה יגיש לרשות להסמכת מעבדות בקשה בצירוף כל המסמכים הנדרשים בהתאם להנחיותיה; הוגשה בקשה כאמור תבדוק הרשות להסמכת מעבדות את עמידתו של המבקש בתנאי הכשירות, בתוך 45 ימים מיום שהוגשה לה הבקשה; קבעה הרשות להסמכת מעבדות שמתקיימים במועמד תנאי הכשירות, תודיע על כך לשר הממונה.

<אפרת דו-יחיא: (ד) קיבל השר הממונה הודעה כאמור בסעיף קטן (ג) (בסעיף קטן זה – ההודעה), יחולו הוראות אלה: (1) הודיע השר הממונה לרשות להסמכת מעבדות על הסכמתו לבקשת המועמד להיות בקר מורשה – תודיע הרשות למועמד על אישור בקשתו; (2) השר הממונה רשאי להודיע לרשות להסמכת מעבדות, בתוך 21 ימים מיום קבלת ההודעה, כי הוא דוחה את בקשת המועמד להיות בקר מורשה, לרבות בשל אי עמידתו בתנאי הכשירות או מאחר שמתקיים לגביו האמור באחת מפסקאות (1) עד(3) שבסעיף קטן (ה), ובלבד שינמק את סירובו; השר הממונה רשאי להודיע לרשות להסמכת מעבדות כי הוא דוחה את מועד מתן החלטתו לפי פסקה זו בתקופה נוספת שלא תעלה על 14 ימים, ככל שהדבר נדרש לשם בחינת עמידתו של המועמד בתנאי הכשירות; (3) הודיע השר הממונה לרשות להסמכת מעבדות על דחיית בקשת המועמד כאמור בפסקה (2) – תודיע הרשות למועמד על דחיית בקשתו וכן תודיע לשר הפנים על דבר אישור הבקשה לפי פסקה זו; (4) לא הודיע השר הממונה לרשות להסמכת מעבדות על דחיית בקשת המועמד בתוך 21 ימים מיום קבלת ההודעה או בתוך התקופה הנוספת כאמור בפסקה (2\9, לפי העניין – תודיע הרשות למועמד על אישור בקשתו וכן תודיע לשר הפנים על דבר אישור הבקשה לפי פסקה זו.

<אפרת דו-יחיא: (ה) שר הפנים או השר הממונה רשאי להתלות או לבטל הרשאה של בקר מורשה, או להתנותה בתנאים, לאחר שנתן לבקר המורשה הזדמנות לטעון את טענותיו, אם התקיים בו אחד באלה: (1) הרשאתו ניתנה על יסוד מידע כוזב או שגוי או שההשראה אינה כדין מטעם אחר; (2) הוגשה נגדו כתב אישום בעבירה כאמור בסעיף 158טו(א)(3); (3) הוא עלול להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב תדיר של ניגוד עניינים בין תפקידו כבקר מורשה, לבין עניין אישי או תפקיד אחר שלו או של קרובו; (4) חדל להתקיים בו תנאי מתנאי הכשירות; (5) הוא פעל שלא בהתאם להנחיות או להוראות שניתנו להפעלת סמכותו כאמור בסעיף 158כ;

<אפרת דו-יחיא: (ו) הודעה בדבר ביטול הרשאתו של בקר מורשה, התלייתה,

<אפרת דו-יחיא: שבו הוא מועסק, וכן לשר הפנים ולשר הממונה, לפי העניין.

<אפרת דו-יחיא: סמכויות בקרים 158כ (א) על אף האמור בכל דין, לבקר מורשה במכון בקרה יהיו מורשים במכון בקרה נתונות כל הסמכויות של גורם מאשר לפי החיקוק שלגביו הוא מורשה, לעניין בקשה להיתר ועבודה לפי היתר לפי חוק זה.

<אפרת דו-יחיא: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי שר הפנים, בהתייעצות עם השר הממונה ,לקבוע כי סמכות מהסמכויות של גורם מאשר לפי חיקוק מסוים לגבי סוגי בניינים או עבודות שיקבע, לא יהיו נתונות לבקר מורשה.

<אפרת דו-יחיא: (ג) קבע שר הפנים כאמור בסעיף קטן (ב) ,לא תוגש בקשה להיתר אלא אם כן הגורם המאשר לפי אותו חיקוק נתן את אישורו או את חוות דעתו לגבי העניינים שבסמכותו באותה בקשה להיתר, ואולם רשאי שר הפנים לקבוע כי יהיה ניתן להגיש לרשות הרישוי המקומית את האישור או את חוות הדעת של גורמים מאשרים מסוימים לאחר הגשת הבקשה להיתר.

<אפרת דו-יחיא: (ד) שר המשפטים, בהתייעצות עם שר הפנים, רשאי לקבוע כי סמכות מהסמכויות לפי חיקוק כאמור בסעיף קטן (א), אשר בהפעלתה עלול להיות, לדעתו, משום חשש לפגיעה בזכויות הפרט, לא תינתן לבקר מורשה או שהפעלתה על ידי בקר מורשה תותנה בתנאים שיקבע; קבע שר המשפטים כאמור, לא יפעיל בקר מורשה את הסמכות האמורה לעניין אותו חיקוק או שיפעילה בהתאם לתנאים שנקבעו כאמור, לפי העניין.

<אפרת דו-יחיא: (ה) השר הממונה או הגורם המאשר יקבעו הנחיות והוראות שלפיהן בקרים מורשים יפעילו את סמכותם (בפרק זה – הנחיות והוראות הגורם המאשר); הנחיות והוראות הגורם המאשר יפורסמו באתר האינטרנט של הגורם המאשר ובאתר האינטרנט של משרד הפנים.

<שירה ברנד: (ו) שר הפנים, בהתייעצות עם השר הממונה, רשאי לקבוע סוגי בניינים או עבודות שלגביהם נדרש בקר מורשה להתייעץ עם הגורם המאשר; קבע השר כאמור, יקבע את המועד למתן התייחסות הגורם המאשר; לא נתן הגורם המאשר את התייחסותו במועד שנקבע כאמור, יבקר הבקר המורשה את הבקשה להיתר לפי הנחיות והוראות הגורם המאשר ולפי המידע שנמסר על ידי הגורם המאשר כאמור בסעיף 145(א1).

<שירה ברנד: (ז) בקר מורשה במכון בקרה יבצע בקרת תכן ובקרת ביצוע על פי הוראות החיקוק שלגביו קיבל הרשאה, והכל בהתאם להנחיות והוראות הגורם המאשר ולפי המידע שנמסר על ידי הגורם המאשר כאמור בסעיף 145 (א1).

<שירה ברנד: (ח) לא יקבע בקר מורשה כי נדרשים תיקונים בבקשה להיתר או שינויים בביצוע עבודות לפי היתר, אלא אם כן הם נדרשים לפי הוראות החיקוק שלגביו קיבל הרשאה או כדי להתאים את הבקשה להיתר או את ביצוע העבודות להנחיות והוראות הגורם המאשר ולמידע שנמסר על ידי הגורם המאשר כאמור בסעיף 145(א1).

<שירה ברנד: (ט) על אף האמור בסעיף קטן (ח), בקר מורשה רשאי לקבוע שנדרשים תיקונים בבקשה להיתר או שינויים בביצוע העבודות לפי היתר, אף שאינם נדרשים לפי הוראות החיקוק שלגביו קיבל הרשאה או לפי הנחיות והוראות הגורם המאשר, ובלבד שלא יהיה בתיקונים או בשינויים כאמור משום הקלה מהנחיות והוראות הגורם המאשר, וזאת אם התקיים אחד מאלה: (1) אם הבקשה להיתר לא תתוקן או שלא יבוצעו השינויים הנדרשים בעבודות לפי ההיתר, קיים חשש ממשי לשלום הציבור, לבריאותו, לביטחונו או לבטיחותו או שקיימת סכנה לפגיעה מהותית באיכות הסביבה או להפרעה בלתי סבירה לאדם מסוים או לציבור; (2) התגלו עובדות או נסיבות חדשות לגבי הבניין, השימוש בו או סביבתו, או לגבי טכנולוגיות המשמשות בו, המחייבות חריגה מהנחיות והוראות הגורם המאשר לשם השגת מטרות החיקוק הנוגע לעניין.

<שירה ברנד: סימן ג': דרכי עבודתו של מכון בקרה הגשת מסמכים 158כא.

<שירה ברנד: שר הפנים יקבע הוראות לעניין המסמכים שיש להגיש למכון למכון בקרה ולבקר בקרה ואופן הגשתם; הוראות לגבי סוגי המסמכים שיש להגיש מורשה לבדיקת בקר מורשה לצורך חיקוק מסוים ייקבעו בהתייעצות עם השר הממונה על ביצוע אותו חיקוק.

<שירה ברנד: הוראות לעניין 158כב.

<שירה ברנד: (א) מכון בקרה יודיע לרשות הרישוי המקומית ולמגיש פעילותו של מכון הבקשה להיתר על תוצאות בקרת התכן בתוך 30 ימים מהיום בקרה שנקלטה אצלו, ולגבי בקשה להיתר בהליך רישוי בדרך מקוצרת - בתוך 15 ימים, ורשאי שר הפנים לקבוע מועדים אחרים לגבי סוגים מסוימים של בקשות להיתר.

<שירה ברנד: (ב) שר הפנים יקבע אגרות שישלם מבקש היתר למכון הבקרה, ואולם לגבי מכון בקרה שהוא רשות מקומית או תאגיד בבעלות מלאה של רשות מקומית אחת או יותר – יקבע שר הפנים תשלום שישלם מבקר ההיתר בעד הבקרה שלא יעלה על עלות השירות.

<שירה ברנד: (ג) למכון בקרה יהיה אתר אינטרנט שבו יפרסם את פרטיו ופרטים נוספים שהוא נדרש לפרסמם לפי חוק זה.

<שירה ברנד: חובת דיווח של 158כג.

<שירה ברנד: מכון הבקרה ימסור לשר הפנים דיווח על פעילותו וכן כל מידע מכון בקרה אחר שיבקש השר, בהתאם להוראות שקבע השר; שר הפנים רשאי לקבוע הוראות לעניין פרסום מידע ודיווחים שהוגשו לפי סעיף זה.

<שירה ברנד: ביקרות ופיקוח על 158כד (א) שר הפנים יבצע ביקורת ופיקוח על התקיימות התנאים לאישורו מכוני בקרה ובקרים של מכון בקרה והתנאים למתן ההרשאה לבקר מורשה ועל פעילות מכון מורשים הבקרה והבקר המורשה, והוא רשאי לקבוע הוראות לעניין זה; לעניין ביקורת ופיקוח על התקיימות תנאי האישור של מכון בקרה וההרשאה של בקר מורשה, יהיה השר רשאי להסתמך על ממצאי ביקורת ופיקוח של הרשות להסמכת מעבדות בעניין עמידת מכון הבקרה בתנאי ההסמכה ועמידת הבקר המורשה בתנאי הכשירות; שר הפנים רשאי לדרוש מהרשות להסמכת מעבדות את ממצאי הביקורת כאמור וכל מידע שמצוי בידיה לעניין זה.

<שירה ברנד: (ב) לשם ביקורת ופיקוח על ביצוע הוראות פרק זה, רשאים הרשות להסמכת מעבדות וכן מי ששר הפנים הסמיכו לכך – להיכנס, לאחר שהזדהה, למכון בקרה כדי לבדוק את את עבודת מכון הבקרה, מנהליו, עובדיו ומי שפועל בשירותו, לרשות עבודת הבקרים המורשים במכון הבקרה; (2) לדרוש ממכון בקרה למסור לו מידע ומסמכים בנוגע לפעולותיו, ובכלל זה בנוגע לפעולותיו של בקר מורשה המועסק במכון הבקרה; (3) לבצע בקרה או ביקורת פתע במכון בקרה.

<שירה ברנד: (ג) לשם ביקורת ופיקוח על ביצוע הוראות פרק זה יהיו נתונות הסמכויות כאמור בסעיף קטן (ב) לגורם מאשר, לגבי עבודת בקר מורשה שנתונות לו סמכויותיו של אותו גורם מאשר לפי סעיף 158כ(א).

<שירה ברנד: החלת דינים על 158כה.

<שירה ברנד: דין עובדי מכון בקרה כדין עובדי הציבור לעניין חוקים אלה: עובדי מכון בקרה חוק שירות הציבור (מתנות), התש"ם-1979;

<שירה ברנד: (3) חוק העונשין, התשל"ז-1977 – לעניין העבירות הנוגעות

<שירה ברנד: מניעת ניגודי 158כו.

<שירה ברנד: (א) בעל מכון ומי שפועל בשירותו של מכון בקרה לפי סעיף 158 עניינים בעבודת טו(א)(1), לא יטפל בבקשה לערוך בקרת תכן או בקרת ביצוע מכון בקרה אם הטיפול בה עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו במכון הבקרה לבין עניין אישי או תפקיד אחר שלו או של קרובו, ואם נודע לו על חשש לניגוד עניינים כאמור, יפסיק לטפל בבקשה כאמור ויודיע על כך למנהל בקרת התכן או למנהל בקרת הביצוע במכון הבקרה, כמשמעותם בסעיף 158טו(א)(1), לפי העניין.

<שירה ברנד: (ב) שר המשפטים, בהסמכת שר הפנים, רשאי לקבוע כללים לעניין ניגודי עניינים של עובדים ובעל תפקידים במכון בקרה.

<שירה ברנד: קביעת הוראות 158כז.

<שירה ברנד: שר הפנים רשאי לקבוע הוראות לעניין אישור מכון בקרה ולעניין לעניין מכוני בקרה הסדרת פעילותו, ובכלל זה – הוראות לעניין התאגדותו ומבנהו, בכפוף להוראות כל דין; הוראות לעניין דרכי פעולתו ונוהלי עבודתו ועבודת הבקרים

<שירה ברנד: שוטפת, ביטוח מקצועי, מערכת תיעוד של עבודת המכון, והוראות

<שירה ברנד: (3) הוראות לעניין אופן הטיפול בבקשה לערוך בקרת תכן או בקרת

<שירה ברנד: של ניגוד עניינים, וכן הוראות בדבר העברת בקשה כאמור לטיפול

<שירה ברנד: האמורה לאותו מכון;

<שירה ברנד: 58.

<שירה ברנד: (ב) בקשה למתן היתר שהוגשה לפני יום התחילה המאוחר, ימשיכו לדון בה על פי הוראות החוק העיקרי כפי שחלו על הבקשה במועד הגשתה.

זבולון כלפה: תודה רבה.

זבולון כלפה: תם ולא נשלם.