הוועדה המיוחדת למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול, כנסת 19, פרוטוקול מספר 12, 2014-01-20 12:50

מוחמד ברכה: צהריים טובים, רבותיי, ברוכים הבאים.

מוחמד ברכה: ראשית, אני מתנצל אישית שהייתם עדים למחזה לא נעים שהישיבה לא התחילה בזמן.

מוחמד ברכה: אני לא ארחיב במילים על הסיטואציה הזו, זה יטופל במקום אחר אבל אני חשבתי לאור אי-ההקפדה על לוחות הזמנים, לפזר את הישיבה.

מוחמד ברכה: אבל אחרי שהתערב מנכ"ל הכנסת, בשליחות יושב-ראש הכנסת וגם מפאת הכבוד שאני רוחש לכם כולם ואנחנו לא פעם ראשונה שנפגשים ולא פעם אחרונה, בכל זאת, אנחנו נקיים את הישיבה ואת העיכוב שהוא בלתי סביר לחלוטין, יטופל על-ידי יושב-ראש הכנסת ועל-ידי ועדת האתיקה ולכן אנחנו מקיימים את הישיבה, ישיבת הוועדה למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול.

מוחמד ברכה: הנושא שנקבע להיום הוא שמיעה או סקירת המשטרה, סיכום שנת 2013 ומגמות בתחום המאבק בסמים.

מוחמד ברכה: אנחנו כמובן נשמע את הסקירה הזו ללא חומר רקע ואני רוצה להגיד בהתחלה שהמרכיב של האכיפה הוא מרכיב אחד בכל המאבק בנגעי הסמים והאלכוהול והוא אותו פן שמתחיל אחרי שאנחנו נופלים בתוך הבעיה.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, אם זה הברחה, אם זה מסחר או הפצה ואם זה שימוש, לכן לפני שאנחנו נשמע כל דו"ח, אני רוצה לברך את כל העוסקים במשימה, אם זה במשטרה ואם זה במכס ואם זה בכל מקום, על-מנת למגר את התופעה של הפצת והברחת ושימוש בסמים ועל אף שהציפייה שלנו תמיד היא ליותר, לעשייה מואצת יותר, אפקטיבית יותר, כי כל עוד שיש את הבעיה הזו, בעצם הבעיה של שימוש בסמים ושל הברחת סמים, בעצם אנחנו מפגרים במשהו אחרי הצרכים של החברה שלנו.

מוחמד ברכה: אני מבקש מסגן ניצב אהוד וולף, ראש המחלקה האנליטית, להתחיל את הדיון.

מוחמד ברכה: בבקשה.

מוחמד ברכה: בבקשה, אדוני.

<אהוד וולף: תודה רבה.

<אהוד וולף: הייתי שמח אם אפשר היה להתחיל עם הסקירה של אנשי המודיעין ואני הייתי מתייחס אחר-כך לפן אחר, אם זה לא איכפת לך.

מוחמד ברכה: אז תחלקו את העבודה ביניכם, בסדר.

מוחמד ברכה: בבקשה.

<אראלה פל כנפו: צהריים טובים, אדוני יושב-ראש הוועדה.

<אראלה פל כנפו: אני רפ"ק אריאלה פל כנפו, ממחלקת המחקר באגף חקירות ומודיעין.

<אראלה פל כנפו: בפתח הדברים, ברצוני להקדים ולהגיד מספר אמירות לאפיון תופעת הסמים בכלל ואחר-כך, בהמשך, אעבור להתייחס לשינויים שחלו במהלך שנת 2013 בגבולות ולנסות דרך הדברים לאפיין למעשה את השינויים שחלו במגמות בפנים בתוך ישראל בשוק הסמים ולהציג את אותם אתגרים שמשטרת ישראל ורשויות האכיפה האחרות, נאלצים להתמודד עימם.

<אראלה פל כנפו: ישראל ממשיכה להוות מדינה צרכנים ויבואנית של סמים ממעגל המדינות השכנות וממדינות מעבר לים.

<אראלה פל כנפו: למעשה, הברחות סמים מבוצעות בדרך הים, היבשה והאוויר.

<אראלה פל כנפו: קיימות מגמות של ביקוש והיצע למגוון סמים רחב בישראל.

<אראלה פל כנפו: הסמים הנצרכים הם על-ידי כל מגזרי האוכלוסייה, כאשר הצעירים ובני הנוער הם הפגיעים ביותר.

<אראלה פל כנפו: המשטרה פועלת לצמצום תופעת השימוש בסמים בכל הרבדים הנוגעים לתופעה.

<אראלה פל כנפו: מדובר בעבירת חשיפה וחשוב להדגיש, עבירת חשיפה משמעותה פעילות יזומה.

<אראלה פל כנפו: היוזמה היא בידי רשויות האכיפה לחשוף את אותן עבירות הקשורות בתופעת הסמים, כאשר נדרשים מאמצים ומשאבים רבים לביצוע העבודה.

<אראלה פל כנפו: הפעילות הזו כוללת עבודת איסוף מודיעין, ברוב המקרים, וביצוע פעילות אופרטיבית לאיסוף ראיות, פתיחה בחקירה והבאת החשודים למיצוי הדין עמם.

<אראלה פל כנפו: הפעילות הזאת מבוצעת במשטרה בכל הרמות, מרמת התחנה, המרחב ועד לרמת היחידות המרכזיות הארציות, המחוזיות והארציות.

<אראלה פל כנפו: קיימות גם יחידות ייחודיות שפועלות לטיפול בתופעה של סחר וייבוא סמים וכמובן קיימות יחידות ייעודיות.

מוחמד ברכה: סליחה, למה את קוראת לזה ייבוא?

<אראלה פל כנפו: ייבוא מחו"ל לארץ, של סמים.

מוחמד ברכה: זו הברחה, לא? ייבוא?

<אראלה פל כנפו: בהגדרה של העבירה על-פי החוק, מדובר בסחר וייבוא של סמים.

<אראלה פל כנפו: הברחה, כמובן, בראייתנו אנו.

מוחמד ברכה: אוקיי.

מוחמד ברכה: גם בראייתי אני.

עפו אגבאריה: אבל מאיזה מקומות הייבוא יותר?

עפו אגבאריה: דרך נתב"ג?

<אראלה פל כנפו: בעוד דקה או שתיים אני אתייחס בפירוט, לאפיין את העבירות.

<אראלה פל כנפו: לצד אותן יחידות ייחודיות שפועלות, בחלקי הנוער במחוזות, יחידות סוכנים, למעשה אנחנו מפעילים גם את היחידות הייעודיות בגבולות, כאשר יש לנו את יחידת מגן, היחידה שאמונה על הטיפול בדרום דרום, גבול מצריים ויחידת יג"ל בגבול הצפון, וכמובן יחידה 747 בנתב"ג, המעבר האווירי של ישראל.

<אראלה פל כנפו: אותן הברחות ממוקדות דרך הגבולות למעשה נתונים להשפעות של אותם שינויים שאנחנו זיהינו במהלך השנה החולפת בגבולות.

<אראלה פל כנפו: עכשיו אני אנסה קצת להיכנס ולאפיין את השינויים הללו.

<אראלה פל כנפו: גבול מצריים, בעקבות הקמת הגדר במהלך השנה וכמעט השלמתה, למעשה לצד פעילות של אותה יחידה ייעודית של המשטרה ויחידות אחרות הפועלות שם, הביאה לשינויים בדפוסי ההברחות שהיינו עדים להם שנים עברו, כאשר אנחנו מדברים על סמים וטובין ממצריים.

<אראלה פל כנפו: היא הפכה את הברחות החשיש והמריחואנה למורכבות יותר ואולי אפילו רווחיות פחות, ביחס לסמים אחרים, המוברחים.

<אראלה פל כנפו: החל מסוף שנת 2012 ותחילת 2013, למעשה אנחנו זיהינו מעבר חדש שנפתח, נתיב חדש, של הברחות קוקאין דרך הגבול הדרומי לתוך ישראל.

<אראלה פל כנפו: אותו קוקאין שמגיע מדרום אמריקה, נכנס לישראל.

<אראלה פל כנפו: גבול ירדן באופן ישיר מושפע מאותה סגירה של גדר בגבול הדרומי וכמו שאנחנו פעמים רבות משתמשים במונח של אפקט הבלון, ברגע שנסגרים הגבולות האחרים, אנחנו צופים שהפוטנציאל להברחות הסמים יהיה דרך גבול ירדן.

<אראלה פל כנפו: במהלך השנה הזו המגמה מוכרת לנו משנים עברו, נמשכה, של הברחות חשיש, קוקאין והרואין דרך גבול זה, כאשר היינו עדים גם למספר הברחות של סם הנקרא אמפטמין, תחת השם קפטגון, המגיע למעשה מערב הסעודית, שם נצרך במדינות המפרץ בעיקר.

<אראלה פל כנפו: מהזיהוי שלנו, מדובר בהעברה של טבליות, ככל הנראה לשטחי הרשות הפלסטינית או למדינות ערב אחרות.

<אראלה פל כנפו: גבול סוריה למעשה בשל המצב הביטחוני, מאופיין במיעוט תפישות.

<אראלה פל כנפו: השנה הזאת לא נרשמו כלל תפישות בגבול הזה.

<אראלה פל כנפו: התפישות הן, ההברחות הן מסובכות יותר לביצוע, בשל המתיחות הקיימת ואותה היערכות, גם של כוחות הביטחון ובכלל זאת המשטרה בצד גבול זה.

<אראלה פל כנפו: גם בעיתות של שגרה אפשר לציין שגבול סוריה מאופיין בתפישות קטנות ומעטות, אם ישנן כאלה.

<אראלה פל כנפו: גבול לבנון, היינו עדים השנה הזאת למעשה לתפישות בודדות של אירועים בגבול הזה.

<אראלה פל כנפו: הגבול הזה מאופיין בהברחות של סמים ואמל"ח, השנה הזאת היו מעט תפישות סמים.

<אראלה פל כנפו: נתב"ג.

<אראלה פל כנפו: הברחות סמים דרך נתב"ג מחו"ל, שמגיע למעשה באמצעות בלדרים על גוף, בתוך גוף, בכבודה, מטענים, משלוחי דואר מגיעים לשם, בעיקר אנחנו מסמנים את אותה מגמה המוכרת לנו כבר משנת 2012, של בלדרים זרים שמגיעים מדרום אמריקה, טעונים בקוקאין או מוסלקים בכבודתם.

<אראלה פל כנפו: היחידה האמונה שם על הגבול הזה, 747, מבצעת את הפעילות בהתאם לאותו כוח שקיים בידיה, גם באמצעות מודיעין, גם באמצעות כוחות הבילוש הממוקמים במקום.

מוחמד ברכה: הכלבנים?

<אראלה פל כנפו: כמובן, כלבנים בשיתוף המכס, הקולגות היושבים לצידי.

<אראלה פל כנפו: נמלי הים, שער כניסה מרכזי בהנחה שלנו לכניסתם של סמים, להברחות סמים לתוך ישראל.

<אראלה פל כנפו: במסגרת הוועדה כאן לפני כשנה אנחנו קיימנו דיון נרחב בסוגיה הזו, היה גם ביקור שהתקיים בנמל אשדוד להכרה זה מקרוב של הסוגיה.

<אראלה פל כנפו: מההיכרות שלנו בממוצע נרשמת תפישה בשנה.

<אראלה פל כנפו: במהלך שנת 2013, לא נרשמו כלל תפישות של מטענים על מכולות בנמלי הים.

<אראלה פל כנפו: בהתייחס לסוגי סמים, שוק הסמים בישראל, אותם סוגי סמים מוכרים לנו, המגיעים דרך הגבולות השונים, למעשה מריחואנה וחשיש, אנחנו מאפיינים את השנה החולפת ביובש.

<אראלה פל כנפו: אמרתי את זה קודם, הודות להקמת הגדר ואותה פעילות של היחידות, יחידות המשטרה, לצד הצבא בגבול הדרומי, היתה למעשה ירידה בתפישות בגבולות, כאשר באופן כללי אנחנו כן מסמנים עלייה בחשיש ובמריחואנה.

<אראלה פל כנפו: "היובש", האפיון הזה של "היובש", למעשה משליך על סמים חלופיים אחרים, כמו אותם תחליפי סם שאגיע בהמשך ואדבר עליהם ושוק "ההידרומריחואנה", בתוך ישראל, שתפש תאוצה.

<אראלה פל כנפו: ארחיב על כך בעוד מספר דקות.

מוחמד ברכה: מה זה "הידרומריחואנה"?

<אראלה פל כנפו: הידרו זו טכניקה של גידול על מצע, למעשה, שהוא על מצע מים.

<אראלה פל כנפו: בטכניקה הזאת, כאן בישראל, כמו שבעולם, התופעה מוכרת ותופשת תאוצה בעיקר לנוכח היובש שיש בגבולות לחשיש ומריחואנה, יותר ויותר אנחנו עדים להפעלת מעבדות בתוך דירות, בתוך מרתפים, בתוך בתים פרטיים, של כל מיני מערכות מאובזרות, אוטומאטיות, של אוורור, של מיזוג, של השקיה, שבתנאים אופטימאליים, כולל דישון, למעשה מגדלים את אותם צמחי קנאביס ומגיעים לאיכות של סם גבוהה יותר, הן מבחינת כמות התפרחות, ריבוי תפרחות, והן מבחינת החומר הפעיל בסם.

<אראלה פל כנפו: האחוזים, ריכוז החומר הפעיל הוא גבוה יותר בהשוואה לקנאביס שמוברח דרך הגבולות.

<אראלה פל כנפו: התייחסתי קודם לכן לאותן טבליות אמפטמין שנתפשו בגבול ירדן, שלמעשה לאחר כשלוש שנים של הפסקה, שלא נתקלנו באותן טבליות, למעשה במחצית הראשונה של 2013, נתפשו כמה עשרות, כמה אלפי טבליות אמפטמין, אותו סם ממריץ שמכונה קפטגון.

<אראלה פל כנפו: קצת לאפיין את הכדורים האלו, למעשה בעבר הם שימשו כתרופה דומה לריטלין, לטיפול בבעיות של קשב וריכוז, במדינות ערב, ערב הסעודית, מדינות המפרץ.

<אראלה פל כנפו: לפחות על-פי משרד הבריאות וחומרים שאנחנו קראנו, היום אין ייצור של התרופה הזו יותר.

<אראלה פל כנפו: אותם כדורים שנתפשו לפחות ממה שעלה אצלנו, לא מיועדים לתוך ישראל, ככל הנראה מעבר למקומות אחרים, הערכה שלנו למדינות ערב.

מוחמד ברכה: למה דווקא דרך ישראל?

מוחמד ברכה: לא ברור.

מוחמד ברכה: ישראל היא מקום קטן, יחסית לאזור כולו, למה דווקא כאן?

<אראלה פל כנפו: ישראל מהווה צומת דרכים.

מוחמד ברכה: זה מקום של ייצור או מקום של מעבר?

<אראלה פל כנפו: מעבר.

<אראלה פל כנפו: ישראל מוכרת בתפישה, במעמד שלה בתחום הברחות הסמים, היא מהווה צומת דרכים, מעבר של סמים ממדינה למדינה, בעיקר למדינות השכנות שסובבות אותנו.

<אראלה פל כנפו: ההנחה היא שגם כאן, ככל הנראה, הטבליות האלה אמורות לעבור.

מוחמד ברכה: ישראל עם מידת הקפדה יותר גדולה, גם בהיבט הביטחוני של גבולות שמורים וכו', או מאוישים.

מוחמד ברכה: אני עדיין לא תופש, יכול להיות שיש למישהו תשובה יצירתית, למה דווקא מכאן?

מוחמד ברכה: למה דווקא מכאן?

מוחמד ברכה: המעבר מלבנון לסיני, יכול להיות דרך ירדן, דרך סעודיה, דרך הים האדום וכל מיני דברים.

מוחמד ברכה: למה דווקא צריכים את המעבר הזה?

<ענת יערה פלדמוס: לי יש תשובה.

<ענת יערה פלדמוס: אני לא בטוחה במיליון אחוז, אבל אני חושבת.

מוחמד ברכה: כניחוש או ידיעה מבוססת?

מוחמד ברכה: הערכה?

<ענת יערה פלדמוס: מדינת ישראל יושבת על צומת של יבשות, בין אפריקה לאסיה ושנים מעבירים בה לא רק דברים רעים, גם דברים טובים, דרך המלך היא דרך מדינת ישראל.

<ענת יערה פלדמוס: חולשת מבחינה גיאוגרפית.

מוחמד ברכה: המיקום הגיאוגרפי של ישראל, אני יודע איפה הוא, פחות או יותר.

מוחמד ברכה: השאלה, מדינה שידוע שהגבולות מכל מיני סיבות, יש בהן איוש של צבא ויש מערכות בקרה והתראה ויש גדרות וכו' וכו'.

מוחמד ברכה: למה דווקא דרך כאן?

<מיקי אריאלי: אנחנו עשינו דווקא די הרבה עבודה על קפטגון.

<מיקי אריאלי: החומר האמיתי, לפני כמה שנים טובות, היה מכיל מה שהיה בזמנו נקרא פיטון, פנדטאלין.

<מיקי אריאלי: היו משתמשים בזה באמת ל- ADD ו- ADHD, לא משתמשים יותר.

<מיקי אריאלי: לפי המחקר שאנחנו רואים כרגע, רוב הייצור היה גם בלבנון וגם בסוריה.

<מיקי אריאלי: כל השיווק הגדול, ויש לי קצת קשר גם עם המקבילים שלי בירדן, הוא מה שנקרא היום אמטמין.

<מיקי אריאלי: היום, גם לפי הספרות וגם לפי מה שאנחנו מקבלים, הוא מה שנקרא חומר מס' 1 לשימוש לרעה בארצות-ערב.

<מיקי אריאלי: לדעתי, הם משמשים גם נשים לצורך דיאטה, גם כל נהג משאית, כדי להישאר ער על הכבישים.

<מיקי אריאלי: אני חושש, אני לא יכול להבטיח את זה, אני חושב, אם כבר אנחנו רואים את זה במיוחד בארצות המפרץ וכו', יכול להיות ברשות הפלסטינית, ואני לא יודע באמת מה השימוש אצלם, יכול להיות שיש שימוש ברשות הפלסטינית, בעלייה, ואם כן, יכול באמת להיות שבסופו של דבר זה ישפיע גם עלינו.

<מיקי אריאלי: זו ההשערה שלי.

מוחמד ברכה: התזה שלך לא חזקה.

מוחמד ברכה: מה אפשר לעשות?

מוחמד ברכה: כן, בבקשה, תמשיכי.

<אראלה פל כנפו: ברמת מגמה שזוהתה במהלך השנים האחרונות אבל התרחבה בשנת 2013, היא אותה מגמה של תפישות משלוחי דואר שמכילים סמים.

<אראלה פל כנפו: למעשה, אנחנו מזוהים היום יותר ויותר עם משלוחי דואר שההזמנות נעשות באמצעות האינטרנט, המגיעים לארץ.

<אראלה פל כנפו: הם מכילים סמים מסוגים שונים, בעיקר זרעי קנאביס, פטריות הזיה, קוקאין, ועוד כהנה וכהנה סמים והתופעה הזאת תופשת תאוצה.

<אראלה פל כנפו: למעשה, היחידות בשטח, אותם מחוזות שפועלים לצמצום או מיגור התופעה הזו, פיתחו לעצמן, כל יחידה ויחידה, את המודל שלה, כדי לנסות להתמודד ולטפל במשלוחי הדואר.

<אראלה פל כנפו: מההיכרות שלנו במקומות שבוצעה פעילות, אכן הצלחנו להניב תוצאות.

<אראלה פל כנפו: הרבה פעמים משלוחי דואר שנתפשו, נתפשו עם זרעי קנאביס, אשר מאחורי אותו משלוח דואר עמדה אותה מעבדת הידרו שדיברנו קודם לכן, מעבדה גדולה, מכובדת, עם תפוקות מאוד יפות של צמחים.

<אראלה פל כנפו: בהתייחס לנתונים של שנת 2013 מבחינת היקף תפישות, אני רוצה לציין מריחואנה, אנחנו עמדנו למעשה על קצת מעל טון מריחואנה שנתפשו.

<אראלה פל כנפו: חשיש, עלייה יפה היתה של מעל שניים וחצי טון.

מוחמד ברכה: תפישות?

<אראלה פל כנפו: כן, היקף התפישות.

<אראלה פל כנפו: בסך-הכל, של הסמים בישראל.

מוחמד ברכה: בתחילת הדברים הצבעת על ירידה.

<אראלה פל כנפו: בגבולות.

מוחמד ברכה: כן.

<אראלה פל כנפו: בסך-הכל, כמה נתפש בארץ?

<אראלה פל כנפו: סך-הכל התפישות של משטרת ישראל, בישראל.

עפו אגבאריה: כמה זה מהווה, להערכתכם, למה שמסתובב בשוק, מה שאתם תופשים?

מוחמד ברכה: זו הרי שאלת השאלות.

<אראלה פל כנפו: זו שאלת השאלות.

<אראלה פל כנפו: התפישה בעולם בכלל אומרת שכלל התפישות הן 5%, אולי עד 10%, ממה שקיים.

<אראלה פל כנפו: זו התפישה.

<אראלה פל כנפו: אני רוצה להמשיך ולציין שבקוקאין אנחנו ראינו עלייה יפה בתפישות, 147 קילו נתפשו סך-הכל, כאשר כשאנחנו מסתכלים על שנים עברו ומשווים זאת, חשוב להגיד שהשנה הזאת לא היתה תפישה של אף מכולה עם קוקאין בנמלים, כאשר בשנים עברו אותן תפישות של מכולות למעשה הן שנתנו את ההיקף הגבוה של התפישות.

<אראלה פל כנפו: אם אני משווה את זה לשנת 2012 - - -

מוחמד ברכה: מי השתכלל כאן, התפישות או ההברחות?

<אראלה פל כנפו: אני חושבת שהתפישות.

מוחמד ברכה: למה?

<אהוד וולף: כי המכולות הגיעו באקראי.

<אהוד וולף: לפחות חלק מאלה שנתפשו, הגיעו באקראי.

<אראלה פל כנפו: רוב רובן מגיעות באקראי.

<אראלה פל כנפו: כשאנחנו מדברים כאן על תפישות של הקוקאין ומיקוד של פעילות לתפישה של אותם אלה או אותן דרכים שמבריחים את הקוקאין פנימה, אז אפשר להגיד שהתפישות.

<אראלה פל כנפו: בהתייחס לנתונים נוספים, בסך-הכל אנחנו מדברים על עלייה בתיקי סמים, סך-הכל תיקי הסמים לשנת 2013.

<אראלה פל כנפו: סמי הפיצוציות.

<אראלה פל כנפו: סמי הפיצוציות זה אותם חומרים סינתטיים המשמשים לתעשיית תחליפי הסם הנמכרים לצעירים, בני נוער, בפיצוציות, בכל מיני בתי עסק.

<אראלה פל כנפו: לאחר עבודה אינטנסיבית שביצעה המשטרה יחד עם רשויות האכיפה בשיתוף פעולה מלא, הצלחנו לקדם אי-שם בחודש אוגוסט, חוק חודש, חוק המאבק בחומרים מסכנים שעבר ונכנס לתוקפו ב- 13 באוגוסט.

<אראלה פל כנפו: החוק הזה, למעשה, חולל שינוי.

מוחמד ברכה: חוק שקובע את התרכובות?

מוחמד ברכה: לזה את מתכוונת?

<אראלה פל כנפו: חוק שבא לטפל בכל התופעה הזאת שנקראת חומרים מסכנים, אותם חומרים סינתטיים שמגיעים לישראל ומשמשים לתעשייה של תחליפי הסם.

<אראלה פל כנפו: הוא קובע את אופן הטיפול, באילו מסלולים המשטרה ורשויות האכיפה, יוכלו לטפל בתופעה הזאת, כאשר הוא מופנה לאפיק האזרחי המנהלי ולאפיק הפלילי.

<אראלה פל כנפו: הגדולה של החוק הזה, למעשה, שבא והגדיר איזה שהוא שלב ביניים להכנסת חומרים אסורים בהפצה, איזה שהוא שלב מקדים לפקודת הסמים המסוכנים, המאפשר ליצור כאן איזה שהיא מערכת מהירה וזריזה בשיתוף הרשות למלחמה בסמים, משרד הבריאות וראש המעבדה האנליטית מטעם המשטרה, כאשר במהלך ארבעה חודשים נעשו, הוכנסו שלושה עדכונים לאותה רשימה של חומרים אסורים בהפצה.

<אראלה פל כנפו: במסגרת אותם עדכונים, כ- 50 חומרים הוכנסו לאותה רשימה ולמעשה, אנחנו מביאים את אותם יצרנים, מצמצמים את טווח הפעילות, אותו מרחב פעילות שהיה להם קודם לכן, מצמצמים אותו לאיזה שהוא זמן מינימאלי בהכנסת חומרים חדשים לשוק.

<אראלה פל כנפו: אנחנו רואים שהחוק הזה מוכיח את עצמו במסגרת הפעילות שמבוצעת כל הזמן על-ידי המשטרה ורשויות האכיפה, במסגרת מבצעים ופעילות שוטפת.

<אראלה פל כנפו: למעשה, דפוסי הפעילות השתנו, שיטות ההפצה וגם דרכי ההסלקה והסחר באותם תחליפי סם השתנו ממה שהכרנו קודם לכן.

<אראלה פל כנפו: מה שחשוב להגיד, שעוד נדרשת כאן, נדרש המשך עבודה, גם של הרשויות, יחד עם המשטרה, להמשך קידום ההתמודדות עם התופעה, כדי למצות ולהביא למיגורה עד תום.

<אראלה פל כנפו: צפי לשנת 2014.

<אראלה פל כנפו: בהמשך לכל ההצגה שנתתי קודם לכן, אנחנו צופים שנמשיך לראות צמצום בהברחות חשיש ומריחואנה בשל הקושי בגבול הדרומי.

<אראלה פל כנפו: עם זאת, אנחנו מצביעים על כך שיימצאו נתיבי הברחה חלופיים בדגש על גבול ירדן.

<אראלה פל כנפו: העלייה בתופעת ההידרומריחואנה וסמי הפיצוציות, כסם חלופי למריחואנה וחשיש בשוק.

<אראלה פל כנפו: המשך כניסת חומרים חדשים שישמשו לתעשיית תחליפי הסם וכמובן כאן חשוב להדגיש את השימוש באינטרנט שנעשה ומנוצל לטובת אותן הברחות סחר בסמים.

<אראלה פל כנפו: מבחינת הדגשים שלנו, אולי במילה אחרונה לבוא ולהגיד שהיום אנחנו מתמודדים עם משהו אחר לגמרי ברמת התחכום של הצד השני, שוק דינאמי, פעיל מאוד, משדרג את עצמו כל העת ובהתאם לזאת נדרשים כמובן כל הזמן העדכונים, מקצועיות, וכמובן שדרוג האמצעים הטכנולוגיים ושיתוף פעולה ברמה הבינלאומית והמקומית בין הרשויות.

מוחמד ברכה: תודה.

מוחמד ברכה: מי עכשיו?

<אהוד וולף: אני רוצה להתמקד בנקודה אחת שאני חושב שהיא עשתה את קפיצת המדרגה ואת השינוי המשמעותי בשנת 2013, וזה הסיפור של חוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסכנים שנתן פיתרון או התחיל לתת פיתרון מערכתי ומשמעותי לתופעת סמי הפיצוציות.

<אהוד וולף: השינוי הראשון התחיל כבר לפני שלוש שנים בסוף שנת 2010, כאשר האופן שבו הוספנו חומרים לפקודת הסמים, היה לא בצורה פרטנית, כלומר חומר-חומר לפי מה שראינו בשוק ולפי מה שצפינו שיגיע, לפי מה שקורה בעולם, אלא הכנסנו כמה משפחות.

<אהוד וולף: הכנסנו ארבע ואחר-כך חמש משפחות, דהיינו רשימה של חומרים שאנחנו לא רק מגדירים אותם כאסורים, אלא גם את הנגזרות הכימיות שלהם, כחומרים אסורים והתמודדנו עם הדברים האלה בבתי-המשפט וזה קרה בערך שנתיים-שלוש אחר-כך, כולל השנה וזאת ההוכחה האמיתית לחוזק של החוק, שלא רק מחוקקים אותו, לא רק משתמשים בו, אלא אחר-כך גם אפשר להתמודד אתו בבית-המשפט ולהצליח.

<אהוד וולף: ושינוי משמעותי היה באמת השנה, כאשר חוקק החוק הזה של המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסכנים, כי כמו שאריאלה אמרה, יש לחוק הזה שתי רגליים, הוא נסמך על שתי רגליים, האחת זה הרגל המנהלתית, שמאפשרת לשוטר להחרים את החומרים האלה שלא מסומנים וחשודים כחומרים מסכנים ונטל ההוכחה עובר אל הצד שכנגד, דהיינו אל החשוד, והוא צריך להוכיח ולהגן על עצמו, שהחומרים שהוא החזיק, הם לא כמו שאנחנו חושדים בהם, שהם חומרים אסורים ומסכנים.

<אהוד וולף: והדבר השני הוא ההיבט הפלילי ובהיבט הפלילי, באה לעזרתנו ההכרזה המהירה שמוכרזת על-ידי מנכ"ל משרד הבריאות, בשיתוף פעולה עם הרשות למלחמה בסמים, משרד הבריאות ואנחנו, המשטרה, כאשר אני יכול לתת דוגמה ממבצע משטרתי שנעשה ביום חמישי, נתפשו חומרים, ביום שישי הם הגיעו אלי למעבדה וזוהו, ביום ראשון בבוקר התחיל ההליך של הכללת החומרים האלה כאסורים להפצה וביום שני בערב, דהיינו בתוך פחות מ- 48 שעות, אחרי שנועצנו עם הגורמים הרלוונטיים במשרד הבריאות, עם האנשים של הרשות למלחמה בסמים, עם גורמים בחוץ לארץ שמכירים את החומרים האלה ונתנו לנו את האישור שהחומרים האלה הם אכן מסוכנים, בשמונה בערב ביום שני – כבר החומרים האלה פורסמו ברשומות, בילקוט הפרסומים, כמובן גם באתרי האינטרנט של המשטרה, של הרשות למלחמה בסמים ושל משרד הבריאות, כחומרים אסורים בהפצה ויצאנו ידי חובתנו בהכרזה הציבורית על הדברים האלה.

<אהוד וולף: כלומר, ביום שלישי בבוקר, ניתן היה באופן עקרוני לתפוש את אותם חומרים בדיוק, שלפני כן היינו חסרי אונים כלפיהם ועכשיו להגיע אתם לבית-המשפט, כשהעונש המקסימאלי לגביהם יכול להיות עד שלוש שנות מאסר.

<אהוד וולף: היום אנחנו נמצאים במצב שבו עברו ארבעה חודשים מהרגע שהחוק הזה חוקק ואנחנו נדרשים בתוך חצי שנה, דהיינו בעוד כחודש וחצי, לבוא שוב אל הכנסת, לוועדת העבודה והרווחה, ולספר להם מה עשינו עם החוק הזה, עם הכלי המצוין הזה שניתן בידינו.

<אהוד וולף: הכנסת נתנה בנו אמון בזה שהאכיפה תהיה מידתית, היתה כאן מערכת של איזונים מאוד משמעותית, הן בענישה והן בפרק הזמן שהחומרים האלה הוכללו ברשימה השחורה הזאת כחומרים אסורים להפצה, זה שנה, ובינתיים במשך הזמן הזה, התכנסה פעמיים כבר הוועדה לבחינת חומרים פסיכו-אקטיביים ברשות למלחמה בסמים והמליצה על הכללה של חלק גדול מאוד מהחומרים האלה שנרשמו בשלוש ההכרזות האלה, שהיו בספטמבר, אוקטובר ונובמבר, כסמים מסוכנים.

<אהוד וולף: דהיינו, אנחנו כבר בתהליך שהחומרים האלה ייגרעו מדרגת הביניים של חומרים אסורים בהפצה ויהפכו להיות סמים מסוכנים, וזה אחרי שעשינו בחינה מדוקדקת לעומק וראינו שהם אסורים במקומות אחרים בעולם, שהם ממשיכים לתפוש אותם, שהם מסוכנים, שהם גרמו לתופעות מסכנות וכו'.

<אהוד וולף: יש לנו חומרים בדרגת ביניים שעדיין לא אספנו מולם מספיק מידע ויש חומרים שאנחנו חושבים שמנענו את הכניסה שלהם לארץ, בכוח החוק הזה.

<אהוד וולף: ואז נצטרך לתת את הדעת עד שתעבור שנה מיום ההכרזה עליהם ולהחליט האם החומרים האלה יצאו לגמרי מן הרשימות, עם הסיכון שהם יחזרו אל השוק או שהם יוכללו בשיקול דעת של הוועדה, כחומרים, כסמים מסוכנים לכל דבר ועניין.

<אהוד וולף: שוב, חשוב להדגיש שכל הזמן מערכת האיזונים הזאת עומדת לנגד עינינו, בין המידע שיש לנו על החומרים האלה, לבין חומרת הדין של הכללת חומר בפקודת הסמים.

<אהוד וולף: פקודת הסמים היא פקודה חמורה מאוד.

<אהוד וולף: אפשר להגיע עליה ל- 20 שנות מאסר וכל פעם שאנחנו מכניסים חומר לפקודה, אנחנו חושבים אלף פעמים, האם החומר שעליו אנחנו דנים ראוי לעמוד בשורה אחת עם הרואין וקוקאין וחומרים מסוכנים אחרים וסמים מסוכנים אחרים שיודעים עליהם המון בעולם והם גורמים לנזק בעולם ואנחנו רוצים למנוע את ההכנסה שלהם לארץ, האם זה מידתי להכליל אותם בפקודת הסמים והחוק הזה מאפשר לנו את המערכת הטובה הזאת של האיזונים, בין אכיפה מהירה מצד אחד ומצד שני – ענישה שהיא מופחתת, שרק שלוש שנים, שלוש שנות מאסר במקסימום ועל נושא של שידול קטינים – חמש שנות מאסר, שזה גם כן היבט מאוד מאוד משמעותי.

<אהוד וולף: שהחוק הזה נועד בעיקרו מול המפיצים, מול היצרנים, מול הספקים, ופחות מול הצרכן הבודד, למעט כמובן מקרים של סחר וכמובן המשטרה נרתמה לעניין הזה, עם כל שאר גופי האכיפה ועושה הרבה מאוד מבצעים, בעיקר בסופי השבוע, מול הפיצוציות, מול מועדונים, מול מקומות של בליינים, כדי למגר את התופעה והיום אנחנו רואים רחובות אחרים.

<אהוד וולף: היום, כפי שאריאלה אמרה, אנחנו רואים שהסחר עבר להיות אינטרנטי, על-ידי הפצה על-ידי שליחים בטוסטוסים ובקטנועים, על-ידי רישום דרך האינטרנט, שזה מקשה, שזה מייקר, שזה מגביל מאוד את הדברים האלה.

<אהוד וולף: אבל מעבר לכל מה שזה עושה, הרחובות נראים אחרת והרחובות היום נראים יותר בטוחים ואין סחר מתחת לשולחנות של פיצוציות וכאלה דברים, בחומרים האלה או לפחות על פניו נראה שיש פחות.

<אהוד וולף: כאן צריך גם לציין שוב את השילוב של גורמי האכיפה, לאו דווקא מאלה ששותפים כאן ונמצאים כאן, שזה כמו הפיקוח העירוני, כמו גורמי אכיפה אחרים.

מוחמד ברכה: יש סמכות לפיקוח העירוני?

<אהוד וולף: יש להם סמכות לסגור עסקים או להגביל רישיונות עסק וההיבט הזה של האכיפה דרך הכיס, היא מאוד משמעותית, כי לא תמיד צריך לנפנף בחרב הפלילית.

<אהוד וולף: לפעמים האכיפה דרך הכיס של סגירת עסק וסגירת קו טלפון והגבלת העיסוק - - -

מוחמד ברכה: זה הוכיח את עצמו בעניין של האלכוהול.

<אהוד וולף: הוכיח את עצמו וזה עובד יפה מאוד.

מוחמד ברכה: חשבתם בוודאי באיזה שהוא שלב על כלי ביניים בין התפישה לבין ההגדרה או בין הפרסום ברשומות?

מוחמד ברכה: זאת אומרת, אני כמובן לא דוגל בתחולת חוק באופן רטרואקטיבי.

מוחמד ברכה: אבל מי שהכניס את החומר כשעוד לא נכנס לרשומות ולאיסור, הוא יודע מה הוא עושה, הרי הוא יודע שהוא עושה משהו פסול, שהוא רוצה להפיץ חומר ממכר או סם כלשהו.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, אין כלי ביניים שיכול לכסות את זה?

מוחמד ברכה: למה צריך לחכות ליום שלישי?

מוחמד ברכה: למה לא ביום שישי, אי-אפשר לייצר כלי ביניים?

<אתי כהנא: יש אפשרות לתפוש את החומר מיום שישי עד יום שלישי, בתפישה המהירה.

<אתי כהנא: כלומר, בתפישה להשמדה, שזה הסמכות המנהלית.

<אתי כהנא: הסמכות המנהלית היא לא כרוכה בהכרזה ברשומות, אלא למעשה חומרים שחשודים להיות ככאלה שהם סמי פיצוציות, מבחינת מהותם, וזה אנחנו לומדים על-פי החזקות של, שהם לא מסומנים, שהם נפוצים בשוק למטרה שיהיה להם השפעה כמו של סמים, השפעה פסיכו-אקטיבית.

<אתי כהנא: את החומרים האלה אפשר לתפוש.

מוחמד ברכה: אני הבנתי, עצם העובדה שתפשו את זה ביום חמישי, אי-אפשר היה - - -

<אתי כהנא: להעמיד לדין פלילי – אי-אפשר יהיה, עד שלא תהיה, כי החוק הוא כזה שאין, אין עונשין באין מזהירין.

<אתי כהנא: חייבת להיות איזה שהיא רמה של אזהרה ועושים את זה כמה שיותר מהר.

מוחמד ברכה: אני מודע למידת הזהירות.

מוחמד ברכה: אבל אני גם מודע למידת הצורך באותו מרדף שיש לעבריינים.

<אהוד אורטל: ברשותך, אדוני.

<אהוד אורטל: אחד מהדברים שלגביהם אנחנו תופשים את הסמים, או את החומר החשוד כסם הסינתטי הספציפי הזה, זה הצהרה כוזבת.

<אהוד אורטל: דהיינו, כשאני מעביר לאודי לבדיקת חומר חשוד כסם, שהוא מגיע מסין והוא ארוז כאבקת כביסה וכתוב אבקת כביסה וזה לא מוצהר כאבקת כביסה או משהו אחר, יש כאן חשד ועל-סמך זה אנחנו תופשים את זה בשלב ראשוני לבדיקה.

<אהוד וולף: השימוש באמת בפן המנהלי הוא מאוד משמעותי.

<אהוד וולף: בגלל שבהיעדר איזה שהיא אכיפה אחרת פלילית, אז אנחנו יכולים גם כאילו רטרואקטיבית, בגלל שהחומרים שנתפשו טרם החלת החוק או טרם הכללת החומרים האלה ברשימה, הם לא היו מסומנים כראוי ולא נכתב עליהם מה הם מכילים באמת, אלא כל מיני שמות של האפיונים ההשפעתיים.

מוחמד ברכה: שוב, זה לא לפי פקודת הסמים.

<אהוד וולף: לא לפי פקודת הסמים.

<אהוד וולף: פקודת הסמים זה תותח גדול ופה צריך לירות באקדח קטן.

מוחמד ברכה: תותחים גדולים, צריך להשתמש בהם בזהירות.

<אהוד וולף: נכון.

מוחמד ברכה: טוב, בסדר.

מוחמד ברכה: מיקי, בבקשה.

<מיקי אריאלי: אנחנו מרגישים, אלה השותפים שלנו, באמת כולנו ואני חושב שהיה מוצלח.

<ציון אפרתי: ברשותך, אם יורשה לי.

<ציון אפרתי: אני מהמכס.

<ציון אפרתי: אנחנו מצטרפים לסיומת של ידידתי מהמשטרה שאמרה שהראייה לשנה הבאה זה להגביר שיתוף פעולה.

<ציון אפרתי: אנחנו בטוחים ששיתוף פעולה, במיוחד שלנו כמכס, עם המשטרה, ובטח ובטח גם עם הרשות וגם עם מיקי, זה הצורך הנכון ביותר כדי שנגביר את התפישות.

<ציון אפרתי: להבדיל מהמשטרה, שדיברו על גבולות שהם לא אתרי מעבר בינלאומי, אז אנחנו רק באתרי הפיקוח של המכס יכולים לתפוש, זה לא אם זה סוריה או לבנון או דברים כאלה, אבל אנחנן כן זיהינו בשנה האחרונה, גידול מבחינת מספר התפישות.

<ציון אפרתי: הגידול הזה הוא גם תפישות של המון המון כמו שהוסבר – זרעים ודברים כאלה, שהם תחליפים להברחות הגדולות של החשיש ממצריים, אבל לא רק ואנחנו מובילים בגידול בזכות הפעלה נכונה יותר של הכלבים.

<ציון אפרתי: במהלך השנה, וזה גם התחיל באמצע שנת 2012, אנחנו נערכנו יותר נכון להפעלה של הכלבים שלנו, שאמנם במספר הם יחסית קטנים, יש שם בסך-הכל, בכל המערך הארצי עשרה כלבים וזה מעט מאוד, אנחנו טעונים כבר שנים, אבל בעזרת הפעלה נכונה יותר של הכלבים והכלבנים, אנחנו הגענו לכמות של יותר מפי שניים בתפישות של סמים או חומרים חשודים שנכנסים כסמים במעברי הגבול המוכרים, שם אנחנו נמצאים.

<ציון אפרתי: לעניין סמי הפיצוציות, אני רוצה להזכיר.

<ציון אפרתי: אנחנו תופשים הברחות של קילוגרמים שלמים של חומרים כאלה, וכל מה שהוסבר פה אכן נכון, אנחנו עושים את כל התהליך הזה והקילוגרמים האלה, בסופו של דבר אנחנו גם מזהים שהופכים להיות כדורים בפועל, כי מביאים גם כדורים ריקים ומביאים מכונה למילוי כדורים.

<ציון אפרתי: זו תופעה שצריך שנבין שאנחנו נחשפנו אליה לא פעם ולא פעמיים.

<ציון אפרתי: זה בתוספת לכל מה שאמרו, חשבתי שצריך שנדע.

מוחמד ברכה: תודה.

<מיקי אריאלי: אני שמח להודיע שלפחות ב- 2014, בתוכנית העבודה שלנו, ואני מקווה מבחינה תקציבית גם כן, אנחנו נעשה Outsourcing לחברה לעשות באמת מעקב על כל האינטרנט, על הנושא של סמים, סמים נרשמים וגם סמי פיצוציות, כל המידע שלנו יהיה שותף באמת עם השותפים שלנו כאן שאנחנו נקבל.

מוחמד ברכה: מצוין.

מוחמד ברכה: כן, בבקשה, גברתי.

<אירינה לוית: סליחה, אני מדברת עברית לא כל-כך טוב.

<אירינה לוית: אני יושב-ראש עמותת אליס, אימהות למען ילדים בסיכון.

<אירינה לוית: (אומרת דברים בשפה הרוסית, להלן התרגום החופשי ע"י חבר הכנסת עפו אגבריה וגב' אלונה חודקובסקי) ב- 10 בנובמבר הסתובבו בתחנה המרכזית מספר חברי כנסת וגם אנשים מהרשות למלחמה בסמים, ממשרד הבריאות וממשרד הרווחה.

<אירינה לוית: אנחנו הסתובבנו בתחנה המרכזית ושאלנו את הנרקומנים שמסתובבים שם מה אתם צריכים או מה אנחנו יכולים לעזור ואיך אתם משתמשים.

<אירינה לוית: יש לנו חוק, אבל הוא לא עובד.

<אירינה לוית: חוק מצוין.

<אירינה לוית: החוק לא עובד.

<אירינה לוית: מבינים שאי-אפשר את החגיגה, הכל לא אפשר את הסמים, בטח בדיוק.

<אירינה לוית: בחנויות האלה אין סמים, אבל מאחורי החנויות האלה – יש.

<אירינה לוית: כל נרקומן, אם הוא רוצה, הוא יכול לקנות את זה בתחנה המרכזית.

<אירינה לוית: בכל יום שישי, המתנדבים שלנו עוברים ורואים.

<אירינה לוית: אנחנו רואים את אותם המוכרים.

<אירינה לוית: אנחנו רואים גם את הנרקומנים, אותם נרקומנים.

<אירינה לוית: וגם בחורים יותר צעירים.

<אירינה לוית: אנחנו רוצים להציע איזה שהיא עזרה למשטרה, אולי אנחנו יכולים לעזור למשטרה.

<אירינה לוית: החוק טוב, אבל הוא לא עובד.

<אירינה לוית: עד עכשיו, הוא לא עובד.

מוחמד ברכה: מישהו רוצה להגיד משהו, לפני שנסכם?

מוחמד ברכה: ראשית, כפי שאמרתי בהתחלה, כמובן אנחנו מברכים בוועדה על המאמצים וגם על החקיקה וגם על התפישות.

מוחמד ברכה: אני חושב שכל הצלחה בעניין הזה, גם במניעת הברחות וגם במניעת הפצה וגם במניעת שימוש, היא בסופו של דבר רווח נקי לכלל החברה בישראל.

מוחמד ברכה: מצד שני, הנושא הזה הוא לא נושא מקומי, כידוע.

מוחמד ברכה: אנחנו קיימנו דיון לא מזמן עם נציג האו"ם והיום קיבלתי מכתב מהרשות שמודיעים לי שאת הסיכומים שהעברנו לו, מעמידים על השולחן של האו"ם כהמלצות שיש לפעול על-פיהן וכולכם הייתם שותפים להמלצות ואני באמת גאה על כך שיכולנו לתרום גם במאבק הלוקאלי המקומי וגם במאבק הבינלאומי למלחמה בסמים.

מוחמד ברכה: השאלה שעומדת על השולחן במשך שנים רבות היא אותה שאלת אגב ששאל חבר הכנסת אגבריה והיא הנושא של ה- 5%, 10%, שזה שיעור התפישות, שמהוות 5% - 10% מהיקף השוק.

מוחמד ברכה: ואני הצעתי בזמנו לנסות ולחבר איזה משוואה או איזה סט של קריטריונים, על-מנת לעמוד על גודל הבעיה ועל מימדיה, אם זה מבחינת כמות ההברחות ואם זה מבחינת כמות השימוש.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה יכול להוות כלי חשוב כדי לראות, כדי לבחון את עצמנו.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, אם אתם אומרים שהחשיש והמריחואנה הן פחות בגלל הגדר וכו' וכו', הן פחות ובאותה נשימה אומרים שתפשנו שני טון וחצי, זה עדיין אומר שאנחנו לא יודעים את ההיקף האמיתי של התופעה.

עפו אגבאריה: שניים וחצי טון שזה 10%, אז זה 25 טון?

מוחמד ברכה: כן, זה סמיטריילר מלא חשיש שמסתובב בארץ.

עפו אגבאריה: אני לא יודע איך אפשר.

<אירינה לוית: יש ביקוש.

מוחמד ברכה: אנחנו צריכים להילחם בביקוש.

מוחמד ברכה: אני חושב שאולי צריך להתעמק בה, מישהו מהמשטרה למשל, להתעמק בה, או מהמכס.

מוחמד ברכה: חוץ מהנושא של המיקום הגיאוגרפי, שאני לא חושב שזה הדבר המרכזי, למה מדינת ישראל מהווה תחנת מעבר.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, אם זה בין אסיה לבין אפריקה, אז יש מקומות אחרים דרך הים והם הרבה יותר נוחים, ואם זה בין לבנון והמפרץ, יש דרכים אחרות.

מוחמד ברכה: אלא אם יש גורמים בתוך ישראל, שמעורבים מאוד חזק בתוך העניין ואז יכול להיות שצריך לעשות את הטיפול לא רק באותה רמה של לתפוש בנקודות הגבול, אלא לנסות למפות את המפה בתוך הארץ, איך זה קורה ואיך זה מתרחש, שישראל הופכת לתחנת מעבר, אבל מטבע הדברים, גם בתחנת המעבר מטפטפים כל מיני סחורות וזה נשאר הרבה כאן.

עפו אגבאריה: יש לי שאלה.

עפו אגבאריה: האם באמת יש מחשבה שקיים במדינת ישראל בלדרי סמים, כמו שלמשל קיימים בדרום אמריקה?

מוחמד ברכה: כמובן.

עפו אגבאריה: אז אולי זה הכיוון.

מוחמד ברכה: לא יודע, אני פשוט, לא יודע.

<ענת יערה פלדמוס: מבקשת להעיר.

<ענת יערה פלדמוס: מילה אחת לא שמעתי פה – חינוך.

<ענת יערה פלדמוס: הרתעה.

מוחמד ברכה: אנחנו לא דנים בכל התופעה של הסמים, הישיבה היום מוקדשת לשמיעת סקירה על פעולות המשטרה, על העבודה של המשטרה, ל- 2013.

מוחמד ברכה: אנחנו מאז ומתמיד אומרים שהמאבק בנגע הסמים הוא לא רק אכיפה, אלא מניעה דרך החינוך וכו' וכו'.

מוחמד ברכה: הנושא של הדיון הוא מאוד מוגדר היום.

מוחמד ברכה: השאלה של החינוך תמיד עומדת על סדר יומה של הוועדה.

מוחמד ברכה: אני באמת רוצה להודות לכם שוב, נקווה שהנתונים של שנת 2014, לאור האתגרים שהצבעתם עליהם, שההישגים יהיו יותר גדולים, על אף ששוב, אני מצטער שאני לא יכול למדוד הישגים, כי הישגים נמדדים ביחס לנפח או גודל הבעיה.

מוחמד ברכה: אנחנו לא יודעים מה גודל הבעיה.

מוחמד ברכה: תודה.