ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 161, 2013-12-31 09:30

אבישי ברוורמן: רבותיי, אני מתנצל על האיחור.

אבישי ברוורמן: אנחנו פותחים את הישיבה טיפה באיחור.

אבישי ברוורמן: אני מתנצל על האיחור.

אבישי ברוורמן: רבותיי, אני קודם כל מקדם בברכה את כבוד השר, השר יאיר שמיר, והמנכ"ל רמי כהן.

אבישי ברוורמן: כמובן, את חבר הכנסת יצחק וקנין.

אבישי ברוורמן: כל המכובדים שנמצאים כאן.

אבישי ברוורמן: אנחנו נפתח.

אבישי ברוורמן: שוחחתי עם השר יאיר שמיר אתמול.

אבישי ברוורמן: מה שהשר יאיר שמיר והמנכ"ל רמי כהן יציגו בקצרה את הדברים המרכזיים לגבי המצב הנוכחי של משק החקלאות בישראל; החזון שהם רוצים להוביל בחמש השנים הבאות; מה שיהיה על הפרק מבחינת החוקים בעבודה, כדי שכל החברים שיושבים מסביב לשולחן יידעו לאיפה אנחנו הולכים ונעבוד.

אבישי ברוורמן: כי לצערי בעבר, גם מניסיוני בשבע וחצי שנים בכנסת, גם כשר, בישיבות ועדות הכספים והכלכלה, בדרך כלל מה שקורה, באים עם שליפות ברגע האחרון בחלק מהדברים, ולכן אני מאוד שמח שפה תוצג לפחות תכנית ודרך כדי שכולנו, לא כמו שקורה עכשיו, ברגע האחרון אנשים יגיעו.

אבישי ברוורמן: אני מעלה כבר בפתיחה כמה נקודות שהשר והמנכ"ל וכמובן כל הציבור יתייחס אליהם, כי בסופו של דבר כולם רוצים פה להגיע לתוצאות שתהיינה חיוביות לחקלאות ולחקלאים בישראל, כולל גם לצרכנים בישראל שצורכים מוצרי חקלאות.

אבישי ברוורמן: ובין מספר השאלות שאני מציג, ואני בטוח שהשר וכולכם תתייחסו, זה השאלות הבאות: קודם כל, מסמך מאוד יפה של מרכז המחקר והמידע.

אבישי ברוורמן: עמי ומר ויקטור פתאל כתבו את המסמך.

אבישי ברוורמן: המסמך הזה, שאני לא יודע, הגברת לאה ורון, הוצג לחברים - -

<לאה ורון: כן.

<לאה ורון: הועבר לחברי הכנסת.

אבישי ברוורמן: - - הועבר לחברי הכנסת.

אבישי ברוורמן: באופן כללי, אני מסכם, סך הכול לגבי החקלאות, אם אנחנו רואים את התהליך יותר ויותר, העשור האחרון ויותר, הפריון די נמוך ורווחת החקלאות נשחקת; יש ירידה במספר המועסקים הישראלים; ובמקביל יש עלייה חדה בתקציב התמיכות בחקלאות של 223% – מ-291 מיליוני שקלים ב-2012 ל-240 מיליוני שקלים ב-2013.

אבישי ברוורמן: זה ברור שהענף זקוק באמת להשקעות במחקר ופיתוח, מכונות.

אבישי ברוורמן: הוא צריך לעזרה גם כדי שיהיה גם משק של קטנים ובינוניים, הם - - - גם לגיבוי, כדי שתהיה לנו אותה חקלאות מפוארת.

אבישי ברוורמן: כי אני בתור אדם שניהל פעם את המדיניות החקלאית של הבנק העולמי, מדינת ישראל תמיד הייתה פאר, ורוב האנשים שגם יעצו לבנק היו מטובי האנשים בישראל, ולכן החקלאות פה היא כוח גדול, אבל המצב הזה הוא מצב שדורש תיקון.

אבישי ברוורמן: במסגרת הרפורמות שמגיעות אלינו לפתח ושהשר מוביל, יש לי מספר שאלות שלא רק לעכשיו, הן גם יהיו במהלך הדיונים שיגיעו, חלק מהן אולי יכלו להיפתר קודם כל בהסכמה, אבל לעיתים, לצערי, כמו שאמרתי, דברים לא מגיעים להסכמה ואז הם מגיעים ברגע האחרון, ויוצרים תהליך שהוא אולי לא התהליך הכי בריא, שלהבא אני מקווה שישתפר.

אבישי ברוורמן: וארבע השאלות – מר רמי כהן, אתה תשים לב לשר או מי שאחראי מטעמך – שבמשך הדיון הזה אני אבקש שכבוד השר יתייחס ואחרים: האם הרפורמה, תקנות משק החלב שמונחות על שולחן הוועדה, לא יביאו להשתלטות של גורמים כלכליים גדולים שינהלו שותפות פיקטיביות, ויהרסו את הרפתות הקטנות, הבינוניות, המשפחתיות?

אבישי ברוורמן: למשל: מדוע מבקשים לייצר שותפות של רפתות במרחק של 30 קילומטר אחת מהשנייה?

אבישי ברוורמן: שאלה.

אבישי ברוורמן: שאלה שנייה: כבוד השר, מה מהפעולות שאתה עושה על מנת להקטין את הרגולציה?

אבישי ברוורמן: אנחנו יודעים שברור שבמשק חקלאי צריך מכסות ותיאום, אבל לעיתים עודף רגולציה בהרבה מאוד דברים הוא סך הכול גם בעייתי.

אבישי ברוורמן: ובמקרה הזה בנושא המשחטות, הן בנושא הגנת הסביבה, בדיקות משנה, בדיקות בשער העיר ופיקוח וטרינרי.

אבישי ברוורמן: הטענות שהועברו אליי הן שבגלל עודף רגולציה מוטלת כאן עלות גם על הצרכן וגם על החקלאי.

אבישי ברוורמן: שאלה שלישית: שמענו אתמול, היו פה איזה מסיבות עיתונאים ורעש, שהוטל אתמול פיקוח גם על הגבינה הלבנה והשמנת המתוקה.

אבישי ברוורמן: האם לא נכון לשנות את נושא הפיקוח, כי במבנה הנוכחי הצרכן משלם מחיר גבוה מדי?

אבישי ברוורמן: המחלבות מודות שהן נותנות הנחות לרשתות השיווק שאינן מגולגלות לצרכן.

אבישי ברוורמן: מדוע לא לקבוע גם את המחיר שבו מוכרת המחלבה – תנובה, טרה, עכשיו גם שטראוס – לרשת השיווק?

אבישי ברוורמן: שאלה.

אבישי ברוורמן: חלק אנחנו נעלה את זה גם בנושא המזון.

אבישי ברוורמן: והנקודה האחרונה, כבוד השר: הדו"ח של ה-OECD שמוזכר במסמך של מרכז המחקר והמידע, שהועבר לקראת הדיון, טוען שמבנה התמיכות לחקלאות בישראל – ופה אני בא לנקודה שאמרתי קודם – באמצעות הגנה על מחיר מכסות ומכסים גורם להתייקרות הירקות והפירות ומוצרים המבוססים על ענפי חקלאות נוספים במחיר לצרכן.

אבישי ברוורמן: עוד פעם, מכיוון שגם ה- OECDשם את זה בנקודה הזאת, זה שווה התייחסות.

אבישי ברוורמן: אלה הדברים.

אבישי ברוורמן: הבמה שלך.

אבישי ברוורמן: כבוד השר.

יאיר שמיר: בוקר טוב.

יאיר שמיר: תודה, חבר הכנסת אבישי ברוורמן.

יאיר שמיר: אני שמח על ההזדמנות להציג את עבודת המשרד בפני הוועדה.

יאיר שמיר: אין זה סוד שזה הבית הפרלמנטרי, הייתי אומר, של החקלאים, של החקלאות, ולא בכדי אנחנו מרגישים פה טוב.

יאיר שמיר: לא בגלל שזה הכול יש פה יסמנים, ההיפך הוא הנכון.

יאיר שמיר: אנחנו פה לומדים, לומדים לא מעט, וגם משנים לא מעט ממה שהתכוונו מלכתחילה, ואני רואה את זה כברכה ולא כמטלה.

יאיר שמיר: ההיפך הוא הנכון.

יאיר שמיר: אני בא הנה, ואתה יודע את זה, בשמחה וברצון, גם אם יש פה ביקורת וגם אם יש פה צעקות לפעמים, אבל בסופו של דבר אנחנו - - -, אנחנו, הרשות המבצעת אל הרשות המחוקקת והמפקחת עלינו, בידיים נקיות, ורוצים לצאת עם ידיים, עם יבלות, אבל שעשו, הניבו תוצרת, ואני מניח שנתחלק בפירות ביחד.

יאיר שמיר: יש - - - גם הזדמנות - - - פה ושם את ההישגים של המשרד שאנחנו גאים בהם, אבל בהחלט אנחנו רוצים בהחלט לדון פה לגופם של דברים.

יאיר שמיר: אנחנו נענה על כל ארבעת השאלות שהצגת, אבל אם תאפשרו לנו רק לעשות הצגה אחת קונקרטית, - -

אבישי ברוורמן: בהחלט.

אבישי ברוורמן: מצוין.

יאיר שמיר: - - ואחרי כן נתייחס שאלה-שאלה, ואחר כך כמובן הדיון יהיה פתוח.

יאיר שמיר: אנחנו מחפשים דרך למצוא את האיזון בין החקלאי לבין הצרכן הסופי, ובדרך לכל אורך שרשרת הערך הזאת, שרשרת המזון הזאת, יש לא מעט דילמות לא פשוטות, וחלק מתבטאות גם בשאלות שהצגת: מצד אחד אתה רוצה להתייעל, אבל על חשבון מי ההתייעלות?

יאיר שמיר: מצד שני, אתה רוצה לשמור חקלאות, אתה רוצה לקיים התיישבות, אתה רוצה לקיים חברה בריאה, גם מבחינת המזון שהיא אוכלת אבל גם מבחינת ערכיה.

יאיר שמיר: שהרי לא הכול במחיר הקוטג', עם כל הכבוד לכולם.

יאיר שמיר: אז אני אשאיר את הבמה למר רמי כהן, ידידי, ואנשי הצוות.

יאיר שמיר: וכל מי שפוגש אותי אני אומר לו: אתה מדבר איתי, אתה מדבר עם מר רמי כהן, אתה מדבר עם אותו אדם.

יאיר שמיר: כי יש לנו - - - והצוות היא להשיג את היעד לטובת מדינת ישראל וזו מטרתנו.

יאיר שמיר: אז מר רמי כהן, בבקשה.

<רמי כהן: בוקר טוב, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת יצחק וקנין וחמד עמאר שעוזרים לנו מאוד בתהליך העבודה, כל הארגונים של החקלאים שמיוצגים פה.

<רמי כהן: אנחנו נציג פה בקצרה את המשרד, ואת הישגיו, ואת תכניותיו לעתיד, ונאפשר ליותר אנשים לשמוע את דעותיהם כדי לראות מה עוד אנחנו יכולים לעשות.

<רמי כהן: החזון של המשרד כפי שהוגדר מדבר על ארבעה דברים מרכזיים: אחד, חיזוק ההתיישבות ברוח ערכי הציונות; השני, שמירה על אדמות המדינה ומשאביה; השלישי, אספקת מזון טרי ואיכותי; הרביעי, למנף את היתרון היחסי של חקלאות ישראל לטובת כלכלת ישראל.

<רמי כהן: קצת נתונים שרלוונטיים לסוף 2012; להערכתנו, ב-2013 הם טיפה יותר גבוהים, אבל ערך הייצור החקלאי הוא בסדר גודל של כ-30 מיליארד שקל, שמתוכם אנחנו מייצאים מזון טרי בסדר גודל של כחמישה וחצי מיליארד שקל.

<רמי כהן: המשקל של הייצוא הטרי מכלל הייצור הוא 19%, אבל בייצוא אנחנו חלשים מאוד – אנחנו משהו כמו 1.8% מסך הייצוא הישראלי, וזה נושא שאנחנו נותנים עליו את הדעת איך לשפר את היכולת שלנו בייצוא.

<רמי כהן: העשייה שלנו מתאפיינת בראייה חדשנית.

<רמי כהן: אנחנו מנסים למנף את המו"פ החקלאי; לטפל בבריאות הציבור כערך עליון; לעסוק בהערכת סיכונים וניהול סיכונים, מה שלא עשינו בשנים הקודמות; ולטפל ביצירת דור המשך במסגרת חינוך לחקלאות, ובעניין הזה שוב נרחיב.

<רמי כהן: לגבי המו"פ החקלאי: השר הגדיר בתחילת דרכו, שהיא לפני כשנה במשרד, שאנחנו צריכים להסתכל קדימה, שנים קדימה, ולראות איפה אנחנו יכולים לתרום ברמה הלאומית בצורה מיטבית, והחלטנו לשים הרבה משאבים: אם זה מבחינת כסף, ואם זה מבחינת תשומת לב של מנהלים, ואם זה מבחינת כמות החוקרים שלנו – למנף את המו"פ החקלאי.

<רמי כהן: הלכנו על תכנית קנדל שהיא תכנית משולבת עם פרופסור יוג'ין קנדל, עם משרד הכלכלה, עם משרד האוצר, ואנחנו הקמנו קרן שתאסוף 311 מיליון שקל בחמש השנים הקרובות, והיא תהיה בסיס לאיסוף כסף נוסף, תקציב נוסף - - -

אבישי ברוורמן: מר רמי כהן, מה זה "תאסוף"?

אבישי ברוורמן: אין תקצוב לזה, אגב?

<רמי כהן: יש תקצוב שהוא חמש שנתי, שבכל שנה אנחנו שמים כמה עשרות מיליונים ביחד.

<רמי כהן: השנה זו השנה הראשונה - - -

אבישי ברוורמן: ויש התחייבות של משרד האוצר וזה סגור.

<רמי כהן: יש התחייבות של משרד האוצר, יש התחייבות של משרד הכלכלה, ושל פרופסור יוג'ין קנדל, וזה נושא סגור.

<רמי כהן: משרד האוצר בפנים.

<רמי כהן: אני בכלל רוצה להגיד מילה לגבי משרד האוצר.

אבישי ברוורמן: מי ממשרד האוצר נמצא פה היום?

<מעין נשר: אני.

<רמי כהן: מעין נשר מאגף התקציבים.

<רמי כהן: אנחנו מרגישים טוב מאוד עם משרד האוצר.

<רמי כהן: אנחנו יודעים לעבוד איתם ביחד.

<רמי כהן: הם רואים יחד איתנו, עין בעין, את ההתפתחות קדימה, ונוח לנו מאוד שיתוף הפעולה הזה.

<רמי כהן: במקביל, אנחנו רוצים להקים קרן יוזמה לחקלאות.

<רמי כהן: כפי שבשנות ה-80 הייתה קרן יוזמה שעזרה לכל תעשיית ההייטק, אנחנו כרגע עובדים על הקמה של קרן יוזמה שתאפשר למשקיעים שונים להביא רעיון, להביא כסף - - -

אבישי ברוורמן: על איזה סדר גודל מדברים כאן?

<רמי כהן: אנחנו מעריכים שזה יהיה סדר גודל של מאות מיליונים, וסדרי גודל של עשרות - - -

אבישי ברוורמן: זה בשיתוף עם הבנקים?

אבישי ברוורמן: היוזמה לא הייתה עם בנק לאומי, נדמה לי או משהו?

<רמי כהן: לא, לא.

אבישי ברוורמן: לא.

אבישי ברוורמן: איך זה היה?

יאיר שמיר: הממשלה הביאה בערך 100 מיליון דולר, חילקה אותם לכמה קרנות – 12 מיליון דולר לכל קרן.

יאיר שמיר: והיפה ביוזמה זה שמי שניהל את ההשקעות ואת הבדיקה זה בעצם המשקיעים עצמם, והייתה אופציה למשקיעים לקנות את המדינה ב-ground floor.

אבישי ברוורמן: מצוין.

אבישי ברוורמן: אז מדברים על אותו סדר גודל.

<רמי כהן: על אותו סדר גודל.

יאיר שמיר: אני מניח - - -.

יאיר שמיר: לא צריך כל כך הרבה בחקלאות.

<רמי כהן: ובהתחלה אנחנו נעשה את זה יותר מדורג.

<רמי כהן: בהתחלה יהיה קצת פחות, לאחר מכן נדע.

אבישי ברוורמן: מתי מחליטים על זה?

<רמי כהן: אנחנו התחלנו זה עתה את העבודה, אז אני מעריך שסדר גודל של בין שלושה לשישה חודשים נוכל להגיע לתוצאות.

אבישי ברוורמן: יפה מאוד.

אבישי ברוורמן: אז אנחנו נשמח מאוד לראות במושב הזה כבר.

<רמי כהן: בוודאי.

<רמי כהן: החלק השלישי זה שאנחנו מקימים פארק agro-tech.

<רמי כהן: אנחנו רוצים בקמפוס שלנו, שהוא קמפוס יפה מאוד באזור בית דגן, לאפשר לגופים חיצוניים לבוא, ולפתח ולייצר על בסיס אמצעי הייצור שיש לנו בקמפוס, שזה רפתות, לולים, מטעים שונים, לאפשר להם לפתח את המוצרים שלהם.

<רמי כהן: ואנחנו גם, ביחד עם מכון היצוא, שהוא שותף לתהליך הזה, נפעל לחיזוק היצוא של מדינת ישראל.

<רמי כהן: מילה לגבי בריאות הציבור: אנחנו, קודם כל, רוצים לעסוק במניעה.

<רמי כהן: יש שלושה תרחישי ייחוס עיקריים שהמדינה מתארגנת אליהם לחירום, שזה מלחמה, רעידת אדמה ומגיפות.

<רמי כהן: התחום הזה של המגיפות – ככל שאנחנו נשכיל לצמצם אותו אנחנו נעזור לכל המגזרים השונים, גם בממשלה וגם במגזר הפרטי.

<רמי כהן: זה יבוא לידי ביטוי בשירותים הווטרינריים שלנו, בהגנת הצומח, והקמנו לטובת העניין הזה גוף חדש שנקרא צוות ניהול משברים שלנו.

<רמי כהן: צוות ניהול המשברים ברמה של סמנכ"ל שיעסוק גם בתחום המניעה וגם בתחום ביצוע הטיפול בזמן אמיתי:

<רמי כהן: אם זה במתקפה של ארבה או אם זה במגיפה של שפעת עופות.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, יש אדם אחד שהוא - - -

<רמי כהן: יש אדם אחד שהוא המנהל, אבל מתחתיו יש שלושה אנשים נוספים שתקצבנו אותם השנה.

<רמי כהן: אנחנו רואים את זה בחשיבות.

אבישי ברוורמן: יפה מאוד.

<לאה ורון: זאת אומרת, יש כתובת.

אבישי ברוורמן: יש כתובת.

אבישי ברוורמן: זה מה שאנחנו אומרים – יש כתובת.

<רמי כהן: יש כתובת.

<רמי כהן: אנחנו רואים את זה בחשיבות.

<רמי כהן: אגב, כבר באירוע האחרון של הסופה, הצוות הזה עבד ותרגל את עצמו על בסיס ראשוני.

<רמי כהן: בנושא בריאות הציבור למדנו גם שאנחנו, כמו בכל שאר הדברים, רוצים להקטין את העומס הבירוקרטי.

<רמי כהן: אנחנו מדברים על הקטנת העומס הבירוקרטי בכלל במשרד.

<רמי כהן: אנחנו מרגישים שיש לנו מקום עוד להשתפר בעניין הזה.

<רמי כהן: אבל בתחום בריאות הציבור, וזה עונה על אחת מהשאלות ששאלת מקודם, ביחד עם משרד הבריאות הלכנו למהלך משותף של להציק פחות לגופים המפוקחים: במקום שני רופאים, אחד של משרד הבריאות ואחד שלנו, צמצמנו את זה לאחד וחילקנו בינינו את כל המגזר.

<רמי כהן: ביטלנו נושא של בדיקות משנה.

<רמי כהן: אנחנו עושים ככל שניתן כדי להקל על היצרנים ועל הספקים למיניהם.

<רמי כהן: לגבי הערכת סיכונים וניהול סיכונים: המסגרות שמהן באנו, גם השר וגם אני, יודעות לעבוד עם בסיס מוצק של הערכת סיכונים: לראות איפה הסיכונים הצפויים לנו, איזה משאבים כדאי להשקיע בכל אחד, עלות מול תועלת בכל דבר, ולא להשקיע כל הזמן את כל היכולת התקציבית ואת כל תשומת הלב של המנהלים בדבר אחד.

<רמי כהן: אנחנו עושים הערכת סיכונים בתחומים השונים, ואנחנו משמשים כמשרת פיילוט למשרדי הממשלה בכלל, בתיאום עם משרד ראש הממשלה, להכניס את נושא הערכת סיכונם וניהולם במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

<רמי כהן: לגבי חינוך לחקלאות: לא סוד הוא שאין מספיק עובדים במגזר של החקלאות, ולא סוד הוא שהצד הערכי שבעניין הולך ופוחת.

<רמי כהן: ביחד עם הארגונים השונים אנחנו הולכים למהלך גדול של שיפור החינוך לחקלאות והרחבת החשיפה של בני הנוער לתחום.

<רמי כהן: לקחנו גם את נושא בתי-הספר המקצועיים, שהם בהנחיה של משרד החינוך - - -

אבישי ברוורמן: החקלאיים.

<רמי כהן: החקלאיים, שהם בהנחיה של משרד החינוך.

<רמי כהן: גם בתי ספר תיכוניים-עיוניים, גם בתי ספר רגילים יסודיים, ואנחנו פותחים שם מגמות, שיעשו בגרות חמש יחידות בתחומים של חקלאות: חלקם יהיה בחקלאות הקלאסית, וחלקם יהיה בפיתוח של טכנולוגיה חקלאית.

אבישי ברוורמן: כשאתה אומר את הדברים האלה, זה קורה?

<רמי כהן: זה כבר התחיל לקרות.

<רמי כהן: זה כבר התחיל לקרות.

<רמי כהן: אנחנו מתואמים - - -

אבישי ברוורמן: מעניין.

אבישי ברוורמן: תשלחו לנו איזה דיווח על זה, זה מאוד מעניין.

<רמי כהן: אנחנו נשמח לשלוח לכם דיווח.

<רמי כהן: למשל: בבתי הספר החקלאיים, לקחנו את בית הספר "מקווה ישראל" כפיילוט, ואנחנו עושים שם מספר דברים.

<רמי כהן: גם המדריכים שלנו מהמכון הוולקני באים לשם להדריך בני נוער; גם מביאים בני נוער למעבדות שלנו במכון הוולקני; גם הגדלנו להם את מכסות הביצים והחלב בלול וברפת כדי שיותר בני נוער ייחשפו לדברים האלה; ואנחנו, בבתי הספר החקלאיים, בטוחים שנוכל להרחיב את היריעה.

אבישי ברוורמן: יפה מאוד.

<רמי כהן: הלכנו גם לבתי ספר עיוניים רגילים.

<רמי כהן: יש לנו פיילוט בבית ספר במעלה אדומים.

<רמי כהן: לקחנו מגמה שלמה שהולכת לטכנולוגיה ורובוטיקה כדי לעשות שם חמש יחידות בבגרות.

<רמי כהן: העסק הזה עובד יפה מאוד, ואנחנו הולכים להרחיב את זה.

<רמי כהן: קשרנו קשרים עם אורט ישראל, ואנחנו נעשה את זה בשלושה בתי ספר בו זמנית במהלך שנת 2014.

<רמי כהן: לקחנו את כל המו"פים האזוריים שלנו – יש לנו שמונה כאלה – וחיברנו אליהם בתי ספר מהסביבה פלוס עמותות של מתנדבים, שבני הנוער יבואו לשם, ילמדו, יחוו את הדברים, יעבדו בשטח, ייחשפו לנושא של החקלאות.

<רמי כהן: ופה זה מוביל אותנו גם לנושא של יצירת דור המשך: אנחנו רואים שהולך ופוחת הדור.

<רמי כהן: אם לפני 10 שנים, 15 שנים, היו סדר גודל של 20,000 חקלאים, היום אנחנו מעריכים – אנחנו לא יודעים.

<רמי כהן: אנחנו ניכנס למפקד השנה – אבל אנחנו מעריכים שיש משהו בין 6,000 ל-10,000 חקלאים בלבד, מה שמחייב אותנו להשתמש בהרבה עובדים זרים, שאנחנו מאוד לא אוהבים את זה, אבל בלית ברירה – אני אגע בנקודה הזאת טיפה בהרחבה – אנחנו משתמשים היום בעובדים זרים.

<רמי כהן: ניקח לדוגמה את הערבה התיכונה, שטח של 120 קילומטר, שיושבים שם 2,500 מתיישבים, ויש לידם כ-2,500 עובדים זרים.

<רמי כהן: העובדים הישראלים לא כל כך רוצים לבוא לשם.

<רמי כהן: לגבי אמצעי הייצור: השר הנחה בתחילת דרכו לקחת את כל אמצעי הייצור של החקלאים ולחזק אותם: אם זה בנושא של הקרקע, מים, עובדים מקצועיים ובנושא של ההון.

<רמי כהן: בנושא של הקרקע: היום בערב, מועצת רשות מקרקעי ישראל תאשר – אחד הדברים היותר חשובים שעשינו במהלך החודשים האחרונים זה הרחבת השימושים החריגים בקרקע כדי שלחקלאים תהיה תוספת של מקורות תעסוקה.

<רמי כהן: הם לא יעסקו רק בחקלאות פרופר, אלא בדברים שמסביב: הם יעשו בתי אריזה, והם יעשו יקבים, והם יעשו בתי בד, והם יעשו ספורט, והם יעשו תיירות.

אבישי ברוורמן: יפה מאוד.

יאיר שמיר: - - -

<לאה ורון: השאלה אם השימושים החריגים הוגדרו, לא בגלל הנושאים - - - סופר-מרקט.

<רמי כהן: השימושים החריגים הוגדרו, ומועצת רשות מקרקעי ישראל היום בערב תאשר את זה בישיבתה, ואנחנו גאים על הצעד הזה כי הוא נראה לנו מאוד חשוב.

אבישי ברוורמן: כל מי שמבקר באירופה לא יודע שהיום, אתה הולך לצרפת וכל זה, זה הכול שילוב של תיירות, וחינוך, וחקלאות והמסביב.

<רמי כהן: ויחד עם זה, בנושא הקרקע אנחנו רוצים לעשות השנה עוד שלוש הרחבות של נחלות: בחבל אשכול, בערבה וברמת הגולן.

<רמי כהן: אנחנו רוצים להקים עוד מאות נחלות שתאפשרנה ליותר אנשים להשתקע בקרקע ולעבוד אותה.

<רמי כהן: בנושא המים: הלכנו לתהליך ראשון עם המים השפירים, וביחד עם רשות המים כבר הגענו להישג שממחר הוא תקף.

<רמי כהן: עשינו תכנון לשלוש שנים במים קדימה, מה שלא היה מקודם.

<רמי כהן: תוספת של 30% למכסת המים.

<רמי כהן: והמחיר – הורדנו את התעריפים א', ב' וג' רק לתעריף א' פלוס שלוש אגורות, כך שאנחנו מאפשרים פה אמצעי ייצור מרכזי לחקלאים בצורה מאוד משמעותית.

<רמי כהן: השנה אנחנו ניתן את הדעת על נושא השימוש במים קולחים, ועל הובלה למקומות שהמים לא כל כך מגיעים היום.

<רמי כהן: לגבי עובדים מקצועיים בחקלאות: דיברנו מקודם על חינוך הנוער, אבל בינתיים העובדים הזרים.

<רמי כהן: היה מתווה יורד שהממשלה החליטה עליו, מ-28,000 ל-18,000 עובדים.

<רמי כהן: היינו אמורים לרדת מחר ל-21,500 עובדים, ושר החקלאות ופיתוח הכפר בתיאום עם שר האוצר ושר הכלכלה הגיעו לתמימות דעים שאי אפשר לרדת, להמשיך את הירידה הזו.

אבישי ברוורמן: בהחלט.

<רמי כהן: נהפוך הוא – עצרנו את הירידה והוספנו 1,000 עובדים נוספים.

<רמי כהן: והחל ממחר, הראשון לחודש, יהיו 25,000 עובדים זרים, מה שייתן אוויר לחקלאים בצד של כוח האדם.

<רמי כהן: לגבי ההון: ברור לנו לגמרי שאמצעי הייצור של ההון הוא סופר חשוב.

<רמי כהן: עד היום חקלאים נהגו להשתמש בהון החוזר שלהם כדי לפתח ולהרחיב את היכולות המקצועיות שלהם.

<רמי כהן: הגענו לתובנה שחייבים לספק להם הון ממקור חיצוני.

<רמי כהן: ואנחנו הולכים למהלך גדול, שמשרד האוצר – אתמול שוחחתי עם המנכ"לית שלו – מברך על זה.

אבישי ברוורמן: תסביר.

<רמי כהן: אנחנו הולכים לקחת את קנ"ט, שזה קרן נזקי הטבע, שתיכף אני אדבר עליה בכמה מילים, ויש בה סדר גודל של כ-700 מיליון שקל.

<רמי כהן: אנחנו ניקח סדר גודל של כ-100 מיליון שקל, 150 מיליון שקל.

<רמי כהן: נשים אותם בצד.

<רמי כהן: הם ישמשו כביטחונות.

<רמי כהן: והבנקים המסחריים, שעליהם דיברת מקודם, קופות הגמל וחברות הביטוח יעמידו סדר גודל של מיליארד שקל עד מיליארד וחצי שקל כאשראי לחקלאים, כדי שהם לא יצטרכו להשתמש בהון החוזר שלהם.

<רמי כהן: האשראי הזה יינתן לתקופות ארוכות ובריביות נמוכות, כשהמדינה תיתן חלק מהביטחונות לעניין הזה.

<רמי כהן: אנחנו רואים בזה צעד מאוד-מאוד חשוב.

אבישי ברוורמן: תעביר לנו את זה, זה מאוד מרתק, כי אנחנו עושים עכשיו הרבה דיונים על מערכת האשראי לעסקים קטנים, דברים אלטרנטיביים, founding - - -.

אבישי ברוורמן: אנחנו נעשה פה גם כינוס - - -

<רמי כהן: אני בהחלט חושב שזה יכול להיות מודל - - -

אבישי ברוורמן: אני הייתי רוצה, ויכול להיות שאני אתן לך גם להציג את זה בכינוס מיוחד של - - - והמערכת - - -

<רמי כהן: אני אשמח מאוד.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: גברתי ממשרד האוצר, מעין נשר, רצית להוסיף משהו פה?

אבישי ברוורמן: בבקשה, הגברת מעין נשר.

<מעין נשר: מעין נשר, אגף התקציבים.

<מעין נשר: אני רפרנטית חקלאות באגף התקציבים.

<מעין נשר: אני כמובן לא מודעת לשיחה שהתקיימה עם המנכ"לית אתמול, אבל אני רק רוצה לציין שהנושא הזה נמצא תחת בחינה ראשונית.

<מעין נשר: אנחנו מכירים את הנושא ויודעים שמשרד החקלאות ופיתוח הכפר מאוד רוצה לקדם אותו, אבל זה לא משהו ש-; זאת אומרת, הוא עדיין בבדיקה ראשונית.

<מעין נשר: בסוף, הכספים של הקרן לנזקי טבע הם כספי מדינה ברובם.

<מעין נשר: התקצוב של הפרמיות מגיע באחוזים ניכרים מתקציב המדינה, ועל מנת לעשות בכך שימושים נוספים לאשראי, בו זמנית, זה משהו שצריך לבחון אותו, וזה מהלך שעוד לא סוכם,- -

<רמי כהן: מהלך שיסתיים ב-2014.

<מעין נשר: - - רק שיהיה ברור שצריך לקיים עליו דיונים, ועוד לא סוכם שום דבר.

יאיר שמיר: רציתי להגיד משהו ביחס לקטע הזה: הקרן עצמה צברה לאורך השנים את הסכום שנוצר בה, שזה capital בלתי רגיל, כאשר הוא לא ממונף בכלל, שזה בשוק, בכל שוק נורמלי, כלכלי נורמלי, זה דבר בלתי נתפס.

יאיר שמיר: והרעיון שלנו בעצם למנף את זה, אבל למנף את זה חכם.

יאיר שמיר: היו לי שיחות עם כל ראשי הבנקים בישראל, וכולם מברכים על המהלך הבא: אנחנו נקים את היחידה הזאת שתקבל את הדרישות מהחקלאים להלוואות.

יאיר שמיר: אנחנו נעשה מעין - - - על החקלאים ונעשה את המשא ומתן מול הבנקים המסחריים לקבלת התנאים הטובים ביותר עבור ההלוואות האלה.

יאיר שמיר: ואז פה מרוויחים פעמיים: אחד, לבנק אין את הכלים לעשות את - - - שאני יכול לעשות על יכולת ההחזר של אותו חקלאי.

יאיר שמיר: הרי בסופו של דבר זה הולך לחקלאי.

יאיר שמיר: שניים, אני נותן לו גם ערבות להלוואה הזאת, ואז ההסתברות לכשל, שהוא לא מחזיר את ההלוואה, הולך וקטן.

יאיר שמיר: צריך להכניס את זה בחשבונות שלנו, ואז בעצם שום כספי מדינה לא יילקחו ולא יינתנו וכדומה.

יצחק וקנין: אדוני השר, הגברת מעיין נשר שכחה רק שחלק מהכסף בקרן - -

יאיר שמיר: זה החקלאים.

יצחק וקנין: - - זה חקלאים.

יצחק וקנין: היא שכחה את זה.

<קריאה: אפשר להחזיר להם את זה.

יצחק וקנין: אני - - - את משרד האוצר טוב.

<קריאה: היא אמרה: הרוב.

<מעין נשר: אמרתי: הרוב.

<מעין נשר: אני שכחתי עם מי - - -

יצחק וקנין: כן, כן, הרוב, הרוב.

יצחק וקנין: רק אנחנו תמיד שוכחים שגם לנו יש חלק בכסף הזה, ולא סתם הצטבר סכום כזה של כסף.

<מעין נשר: אנחנו פשוט צריכים לדון בדברים.

<מעין נשר: אנחנו חושבים שיש בעיית אשראי במשק לעסקים - - -

יצחק וקנין: אין בעיה.

יצחק וקנין: אני רק אמרתי ככה, גם להזכיר לך מה שאת מזכירה לנו.

<מעין נשר: בסדר גמור.

יצחק וקנין: כל הזמן.

<מעין נשר: תודה, חבר הכנסת יצחק וקנין.

<רמי כהן: אמצעי הייצור האחרון שאני רוצה לגעת בו זה דווקא בתחום האנרגיה.

<רמי כהן: אנחנו למדנו ששימוש בגז טבעי יכול להוזיל מאוד את הייצור, מצד אחד; ומצד שני, הוא יכול להגדיל תקופות של גידול וייצוא, שבשווקים בחוץ לארץ נוכל לעשות שימוש בגלל היכולת שלנו לייצר גם בתקופות אחרות.

<רמי כהן: אנחנו הולכים לעשות עכשיו פיילוט, גם ברמת נגב וגם בערבה, להעביר לשם צנרת של גז טבעי, שהיא כמובן מוזילה בסדר גודל של 40%, 45%, את עלויות הייצור של החשמל, והיא מאפשרת לעסוק משהו כמו תשעה חודשים בשנה גידולים, שבמדינות אחרות זה לא מתקיים.

<רמי כהן: אנחנו מעריכים שהפיילוט הזה יצליח והוא יסייע מאוד ביצוא.

<רמי כהן: לגבי הורדת המחיר לצרכן – פה אנחנו רוצים טיפה להרחיב בנושא של שרשרת הערך בהיבט החקלאי שלה: הגענו לתובנה שהיא מאוד ברורה, שבין המחיר שמקבל החקלאי על התוצרת שלו לבין מה שאנחנו קונים בחנויות בסופו של דבר יש פער גדול מאוד: מצד אחד, החקלאי לא מקבל את כל מה שהוא יכול היה להרוויח.

<רמי כהן: ומצד שני, הקונה משלם מחיר גבוה.

<רמי כהן: זאת אומרת שיש בדרך לא מעט אנשים, גופים שמייצרים לנו תוספת ליוקר המחייה.

<רמי כהן: אנחנו נכנסים עכשיו לשלוש פעולות מרכזיות בתחום: אחד, עצם הקמתו של השוק הסיטונאי, שביחד עם משרד האוצר אנחנו יוצאים למכרזB.

<רמי כהן: O.T.

<רמי כהן: קרוב.

<רמי כהן: השוק הסיטונאי עוסק בסדר גודל של כ-20%, 25%, מכלל המכירות של פירות וירקות במשק.

<רמי כהן: אנחנו חושבים שניהול נכון שלו ותכנון נכון שלו יעזרו בהוזלה.

<רמי כהן: שניים, אנחנו מרחיבים את המידע לציבור, שהוא יוכל לעשות השוואה איפה הוא יכול לקנות, מה, באיזה מחיר.

<רמי כהן: שלוש, אנחנו הולכים להיכנס ביחד עם משרד האוצר, משרד הכלכלה והממונה על ההגבלים העסקיים לבדיקת עלויות וצמצום שרשרת בסט שלם של מוצרים, ולראות איפה הסיטונאים והקמעונאים מגדילים את גודל התשלום - - -

יצחק וקנין: אפשר לתת דוגמה: בשבוע שהייתה הסופה, פתאום הרשתות העלו את המחירים ללא כל הצדקה.

יצחק וקנין: לא הייתה הצדקה לעליית המחירים.

יצחק וקנין: מישהו רצה לעשות קופון באותו שבוע.

<צביקה כהן: הייתה הצדקה, הציבור שילם – זאת הבעיה.

יצחק וקנין: נכון.

<צביקה כהן: זאת הבעיה.

יצחק וקנין: הציבור שילם.

יצחק וקנין: החקלאי לא קיבל מזה כלום.

יצחק וקנין: השורה התחתונה, אם מישהו חושב - - -

מיכל רוזין: - - - זה רק על האזרח כל הזמן כאחדות - - -

יצחק וקנין: רבותיי, אני לא סתם.

יצחק וקנין: אם השר זוכר, אני הגשתי הצעת חוק של פיקוח על המחירים.

יצחק וקנין: ולא סתם הגשתי את ההצעה, כיוון שהדבר הזה כואב.

יצחק וקנין: הדבר הזה מתגלגל בשורה התחתונה לחקלאי.

יצחק וקנין: מישהו חושב שהחקלאי מקבל את המחיר.

יצחק וקנין: אנחנו מוכרים תוצרת בשקל וחצי העגבנייה, היא נמכרת בשמונה שקלים על המדף.

יצחק וקנין: מישהו צריך לעשות סוף לדבר הזה.

יצחק וקנין: ופה אני חושב שצריך לקחת את זה ופעם אחת.

יצחק וקנין: אני לא מאמין שהדבר הזה יכול להסתיים בוועדת המזון.

יצחק וקנין: אלה דברים שצריך לקבוע להם דברים ברורים.

יצחק וקנין: הדוגמה של הקוטג' היא הדוגמה הטובה ביותר.

יצחק וקנין: כאשר היה פיקוח על הקוטג' הוא נמכר בארבעה שקלים; הסירו את הפיקוח – עלה לשמונה שקלים.

יצחק וקנין: רבותיי, זו מציאות.

יצחק וקנין: מישהו צריך להבין שיש דברים שאנחנו לא יכולים לתת במוצרים שהם צריכה יומיומית של האזרח.

יצחק וקנין: ואני חושב שהחקלאי לא הוא זה שאשם בעלייה של המחירים אלא דווקא הרשתות שעושות קופונים.

יצחק וקנין: ואני לא רוצה לדבר על הנחות שמקבלים בדרך והן לא יורדות למטה, לאזרח.

יצחק וקנין: הן נעצרות איפה שצריך להיעצר.

<רמי כהן: אדוני צודק, ואנחנו נותנים על זה את הדעת.

<רמי כהן: עוד דבר אחד שאנחנו עושים בהקשר הזה, והוא קשור גם למה שאמרתי מקודם על שימושים חורגים נוספים בקרקע: אנחנו נאפשר החל מהשנה, בהובלה של ארגון חקלאי ישראל, של התאחדות חקלאי ישראל, הקמה של שווקי איכרים.

<רמי כהן: אנחנו נאפשר לעשות מכירה בשטח, בנקודות הגידול.

<רמי כהן: הגדרנו גודל של חנויות שאנחנו מתירים לעשות שם, רשות מקרקעי ישראל היום יאשר את זה, ונאפשר לחקלאים למכור מהשטח עצמו ישר לצרכן, כמובן בהסדרה, יחד עם משרד הכלכלה ועם משרד האוצר, אבל זה דבר שהתחיל תהליך.

<מעין נשר: חשוב לציין שבצעד הזה משרד האוצר מביע תמיכה מלאה, וזה היה חלק מהמלצות ועדת המזון.

<מעין נשר: וככל שמשרד החקלאות ופיתוח הכפר מתכוון לקדם את זה ברצינות, אנחנו מאוד נשמח.

<מעין נשר: אנחנו חושבים שזה יכול להביא תחרות אמיתית, שיווק ישיר דרך החקלאים, ולהוריד את פערי התיווך.

<רמי כהן: אני רוצה לעבור לנושא אחר לחלוטין שהוא תחום הניקוז: שר החקלאות ופיתוח הכפר נושא באחריות לשימור הקרקע ולניקוז.

<רמי כהן: אנחנו לא היינו טובים בנושא הזה בשנים האחרונות, והחלטנו לקחת את הנושא הזה, להרים אותו בסדר היום שלנו.

<רמי כהן: אנחנו החלטנו לקחת את תחום הניקוז, ואנחנו עושים בו שלושה מהלכים עיקריים: האחד, הוצאנו תזכיר חוק ניקוז שבימים הקרובים נקדם אותו והוא יעלה לדיון.

<רמי כהן: שניים, משרד האוצר עזר לנו בהוספה של חצי מיליארד שקל לעשר שנים.

<רמי כהן: כל שנה אנחנו נקצה 55 מיליון שקל נוספים לרשויות הניקוז.

<רמי כהן: יש 11 רשויות ניקוז כאלה.

<רמי כהן: שלוש, אנחנו כמנהלים ניתן על זה את הדעת.

<רמי כהן: אנחנו מקימים מועצת ניקוז עליונה או רשות ניקוז, שתשב במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

<רמי כהן: הנושא הזה יורחב ויועמק.

<רמי כהן: אני רוצה להזכיר במילה אחת את הסופה שאותה חווינו בשבועות האחרונים: בעקבות הסופה היו שני סוגים של נזקים: אחד, בגלל הקרה.

<רמי כהן: שטחים פתוחים, בעיקר בדרום, של גידול ירקות ניזוקו.

<רמי כהן: שניים, בגלל הברד והשלג יש מבנים שקרסו.

<רמי כהן: לשמחתי הרבה, מועצות הייצור – מועצת הצמחים בתחום הירקות והפירות – ביטחו את כל החקלאים על התוצרת שלהם.

<רמי כהן: גם חקלאי שלא שילם בגין הביטוח שהוא צריך היה לעשות, מועצת הצמחים שילמה 50%, היא ביטחה אותו ב-50%, אם הוא רוצה ואם הוא לא רוצה, מתקציב המועצה, ואנחנו מאוד מעריכים את העשייה הזאת.

<רמי כהן: כפי שציין מקודם היושב ראש היוצא, חבר הכנסת יצחק וקנין, עלייה במחיר הירקות – אנחנו מיד פתחנו יבוא מירדן, לייצר איזושהי תוספת של ירקות לשוק כדי לנסות ולהוריד.

<רמי כהן: אגב, מחירי המלפפונים היום חזרו למחיר הרגיל שלהם בתקופה ואולי אפילו קצת פחות – 3 שקלים, 3.5 שקלים לקילו.

<רמי כהן: בהשוואה לשנים קודמות, המחירים, כפי שהם באים לידי ביטוי היום בירקות, הם לא גבוהים יותר.

<רמי כהן: בדרך כלל, בדצמבר-ינואר המחירים עולים.

<רמי כהן: המדינה סבסדה ב-140 מיליון שקל את הקרן לנזקי טבע לטובת תשלום של פיצויים.

<רמי כהן: אנחנו מעריכים שגודל הנזק של המקומות המבוטחים - - -

אבישי ברוורמן: - - -

<רמי כהן: המדינה שילמה כ-140 מיליון שקל בנושא הביטוחים.

<רמי כהן: הערכה שלנו שהנזק היה כ-100 מיליון שקל.

<רמי כהן: אנחנו מצאנו שיש אנשים שלא היו מבוטחים, ואנחנו נחפש מנגנון ביחד עם מועצות הייצור ועם החקלאים עצמם לעזור להם.

מיכל רוזין: עוד פעם, כמה הנזק של הסופה האחרונה?

<רמי כהן: לגבי הנזק המבוטח - - -

מיכל רוזין: החקלאי.

<רמי כהן: הנזק החקלאי המבוטח הוא בין 80 מיליון שקל ל-100 מיליון שקל.

מיכל רוזין: והלא מבוטח?

<רמי כהן: הנזק החקלאי הלא מבוטח הוא כרגע בגדר של הערכה, מספר עשרות מיליוני שקלים, כמו 40 מיליון שקל, 50 מיליון שקל, שהוא גם בלול, גם ברפת, - -

<צביקה כהן: בעיקר מבנים.

<רמי כהן: - - בעיקר במבנים.

<צביקה כהן: מבנים, מבנים חקלאיים.

<רמי כהן: הוא לא בתוצרת, הוא במבנים.

<רמי כהן: מה שאנחנו עוד נציין בסיפור הזה של נזקי הסופה, שלשמחתנו הרבה רשויות הניקוז, כחלק מהפקת הלקחים של הסופה בשנה שעברה, עשו עבודה יפה מאוד, ולפחות עד עכשיו מימוש לקחי הסופה הקודמת נשא פרי.

יאיר שמיר: לא היו לנו נזקים כתוצאה מהשיטפונות או משהו - - -

<רמי כהן: מילה אחת לגבי תקציב המשרד: אני רוצה שתראו, התרשמות כללית, סדר גודל של שליש או קצת יותר משליש אנחנו משקיעים במחקר ופיתוח.

אבישי ברוורמן: מה הסכום הטוטאלי?

אבישי ברוורמן: כמה זה?

<רמי כהן: הסכום הטוטאלי יחד עם התמיכות מתקרב לשני מיליארד שקל.

<רמי כהן: מתוך התקציב השוטף, המזומן ברוטו שלנו, אנחנו משקיעים כ-300 מיליון שקל, שזה 40%, במחקר ופיתוח, כי אנחנו חושבים שההסתכלות קדימה בייצור הטכנולוגיות המתקדמות היא מה שתעזור לחקלאי ישראל ולייצוא בהמשך.

אבישי ברוורמן: מה זה פעולות – היתר?

אבישי ברוורמן: מה זה?

יאיר שמיר: הדברים השוטפים.

<רמי כהן: זה עבודה שוטפת.

אבישי ברוורמן: זה התקציב השוטף.

<רמי כהן: אנחנו רוצים להזכיר את החקיקה הצפויה בוועדת הכלכלה בשנה הקרובה: אחד, חוק המרעה, שכבר בשעה 11:00, אדוני היושב ראש, אתם דנים בהמשך חוק המרעה.

<רמי כהן: יש הצעת חוק להסדרת התוצרת האורגנית - - -

אבישי ברוורמן: - - - אולי ב-12:30.

<לאה ורון: זה יסתיים.

<רמי כהן: עוד היום.

אבישי ברוורמן: זה יסתיים היום, והיום אנחנו באמת באורגני מתקדמים.

אבישי ברוורמן: כן.

<רמי כהן: יופי.

<רמי כהן: תכנון משק החלב, שגם בו נגעת מקודם.

<רמי כהן: תראה, יש הנחיה של השר שאנחנו מחזקים את המשק המשפחתי.

<רמי כהן: והנושא של תכנון משק החלב עם מתווה לוקר מאפשר לנו להגדיל – ככל שאנחנו נהיה מספיק יסודיים בעניין הזה – את הרפתות הקטנות מ-400,000 ליטר לשנה ל-700,000 ליטר לשנה.

<רמי כהן: ואנחנו כבר השנה עשינו את המהלך המתבקש.

<רמי כהן: לדעתי, בשנה הבאה, בתיאום בין הגורמים השונים, ניתן חיזוק נוסף לתחום של המשק המשפחתי, ואנחנו נותנים על זה את הדעת.

<רמי כהן: יש לנו חשיבות רבה לשמירת האיזון בין היעילות והייצור המושכל, לבין פיזור הרפתות או פיזור המשק המשפחתי, גם בפריפריה וגם במקומות אחרים יותר קטנים, ואנחנו בהחלט נותנים על זה את הדעת.

אבישי ברוורמן: כן, אני אומר עוד פעם: כמו שאמרתי, אני עובד במשרד החקלאות.

אבישי ברוורמן: ביום חמישי, א' בשבט התשע"ד, אנחנו גם נקיים את הדיון הזה לגבי - - - ב-12:00.

<רמי כהן: מצוין.

אבישי ברוורמן: זה ב-2 בינואר.

<רמי כהן: אנחנו מעלים עוד לוועדה את הנושא של תקנות מחלות בעלי חיים בתחום הדיג.

<רמי כהן: בנושא של הגבלים עסקיים, אנחנו ביחד עם הממונה על ההגבלים העסקיים נעלה את זה - - -

אבישי ברוורמן: הדיון הזה לגבי הזה נקבע ל-8 בינואר, אם אני לא טועה.

יאיר שמיר: לגבי מה?

אבישי ברוורמן: נושא ההגבלים העסקיים.

<רמי כהן: בשבוע הבא.

<רמי כהן: כן.

אבישי ברוורמן: יש דיונים שנעשים כרגע.

אבישי ברוורמן: אני מקווה שיגיעו גם - - -

<רמי כהן: ובעקבות הנחיה של ועדת חוץ וביטחון, ועדת משנה שלהם, אנחנו מסדירים מחדש חקיקת חירום ישנה.

<רמי כהן: וגם הנושא של הסדרת כוורות וייצור דבש עולה פה לדיון.

אבישי ברוורמן: תודה.

יצחק וקנין: בנושא הזה אני הגשתי הצעה, ועוד, וחבר הכנסת עמר בר לב, הצעה דחופה לסדר, דיון מהיר בוועדת הכלכלה.

יצחק וקנין: ואני, בינתיים, הקפאתי את הבקשה לדיון מכיוון שהייתה איזו שיחה עם השר בנושא הזה.

יצחק וקנין: מכיוון שאני חושב שבנושא של הכוורות צריך לתת את הדעת.

יצחק וקנין: אני ישבתי עם כל החבר'ה מהמכוורות השונות בכל הארץ.

יצחק וקנין: אני מבין שיש פה איזו בעיה בהצעת החוק החדשה, התזכיר להצעת החוק שאתם מגישים.

יצחק וקנין: אני חושב שצריך לקחת את זה בחשבון, בשיקול דעת, ולא לשפוך, מה שנקרא, את התינוק - - -

אבישי ברוורמן: את הכוורת עם הדבש.

יצחק וקנין: כן.

יצחק וקנין: רק הערה: עדיין הדיון צריך להתקיים, אבל אני מקווה שהדברים יגיעו לאיזושהי הסכמה לאן הולכים.

אבישי ברוורמן: אוקיי.

<רמי כהן: אדוני רק שאל, לגעת בעוד שתי נקודות.

אבישי ברוורמן: כן, בבקשה.

<רמי כהן: במשק החלב דיברתי; על הקטנת הרגולציה דיברתי והזכרתי; הפיקוח – אמרתי שאנחנו נכנסים לעניין הזה; ולגבי ה- OECDאנחנו בוחנים מחדש את כל נושא מבנה התמיכות.

<רמי כהן: יש לנו עניין, ביחד עם משרד האוצר ועם משרד הכלכלה, לתת תמיכות ישירות לחקלאי.

אבישי ברוורמן: אתה יודע, זה קצת הפתיע אותי בנושא של הפריון.

אבישי ברוורמן: זה הפתיע אותי.

אבישי ברוורמן: ישראל, במובן מסוים, התפוקה לעובד, הדברים בעבר - - - מאוד-מאוד מתקדם - - -

יאיר שמיר: גם היום.

<רמי כהן: גם היום.

אבישי ברוורמן: אז איך?

אבישי ברוורמן: מרכז המחקר והמידע, כי כשאתם כתבתם שהפריון ירד, הפריון ירד – התפוקה לעובד על פני זמן?

אבישי ברוורמן: מעניין אותי גם יחסית: לשווייץ, לגרמניה, למקומות.

אבישי ברוורמן: כי ישראל הייתה הלוא בחלק מהדברים המודל העולמי לפריון הכי גבוה של תפוקה לעובד בחלק מהדברים.

אבישי ברוורמן: אז פה קצת לא היה ברור לי.

<ויקטור פתאל: כן.

<ויקטור פתאל: תראה, כשדיברנו על הפריון התייחסנו למשק הישראלי, בסך הכול הסתכלנו על שלוש שנים אחורה.

<ויקטור פתאל: כשאני מסתכל על פריון אני מסתכל על כל התוצר, מחלק בתושבים ומקבל פריון מסוים.

אבישי ברוורמן: רגע, אתה מדבר על הפריון בישראל?

<ויקטור פתאל: אני מדבר על הפריון - - -

אבישי ברוורמן: לא, זו הבעיה שאני אומר חדשות לבקרים.

<ויקטור פתאל: באופן כללי, בעולם הפריון בחקלאות נמוך יותר מאשר בענפים אחרים.

<צביקה כהן: בישראל זה הפוך.

יאיר שמיר: בישראל זה הפוך.

<צביקה כהן: בישראל זה הפוך.

אבישי ברוורמן: לא, לא, אז אני הוטעיתי פה.

אבישי ברוורמן: אני הוטעיתי.

אבישי ברוורמן: אני לא ציטטתי אותך נכון.

<צביקה כהן: נכון.

אבישי ברוורמן: כי מבחינתי הבעיה המרכזית של ישראל שהפריון, התפוקה לעובד, נמוכים, ולכן אין פה צמיחה בת קיימא שתבנה תעשייה.

אבישי ברוורמן: בחקלאות זה לא נכון, אז לכן אני מוריד את הנושא הזה.

אבישי ברוורמן: תודה.

<רמי כהן: אנחנו סיימנו אדוני היושב ראש.

אבישי ברוורמן: אני מודה לך.

אבישי ברוורמן: אני פותח לדיון.

אבישי ברוורמן: אני אתן לחברי הכנסת.

אבישי ברוורמן: קודם כל, ברוך הבא, חבר הכנסת רוברט אילטוב.

<רמי כהן: אני רוצה לציין את חבר הכנסת רוברט אילטוב שעוזר לנו מאוד בפעילות.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת יצחק וקנין, אתה פותח; חברת הכנסת מיכל רוזין, ואנחנו נעביר את זה לחברים.

יצחק וקנין: ראשית, אני רוצה לברך גם את השר וגם את המנכ"ל ואת כל צוות המשרד.

יצחק וקנין: אני חושב שבסך הכול, כמי שמכיר את המשרד אני חושב שיש צוות טוב במשרד שמבין את המטריה, והרצון הוא ללכת קדימה ובאמת להתקדם.

יצחק וקנין: אבל אני תמיד אומר איזה משפט ככה, כדי שנהיה עם הרגליים עם הקרקע.

יצחק וקנין: אני חקלאי ואני אומר את זה כחקלאי.

יצחק וקנין: ולא טייקון, כן?

יצחק וקנין: יש כאלה שאומרים עליהם שהם טייקונים.

יצחק וקנין: אני חקלאי קטן, מגדל כמו כל חקלאי בגליל.

יצחק וקנין: חקלאות זה לא דבר מובן מאליו, רבותיי.

יצחק וקנין: זה דבר שצריך להיות ברור לנו.

יצחק וקנין: אנחנו נתפסים בזה שאנחנו הולכים לשוק הכרמל, ורואים את כל התוצרת, וחושבים שהכול נעשה ככה ב- – אתה מרים את היד ואתה רואה את כל, באמת את כל היופי של התוצרת החקלאית במדינת ישראל.

יצחק וקנין: ואני יכול להגיד פה משהו: התוצרת הזאת היא במעט סיוע, בגדול.

יצחק וקנין: כיוון שאם אני עושה השוואה לאירופה, מדינת ישראל לא מסייעת כמעט לחקלאים.

יצחק וקנין: יש סיוע אבל הסיוע הוא מזערי לעומת הסיוע שניתן באירופה.

יצחק וקנין: זה דבר שצריך לשים אותו.

יצחק וקנין: והגברת מעין נשר, את צריכה לשמוע את זה כל הזמן.

מיכל רוזין: גם ההגנות.

יצחק וקנין: עכשיו, אני רוצה להגיד משהו: חוסר הוודאות של החקלאי בשנים האחרונות היה לא פעם באשמת מדינת ישראל, הממשלה, בזה ששיחקה עם העובדים הזרים: הורידה אותם, העלתה אותם.

יצחק וקנין: ומי שרואה את הנתון, שאם היו לפני כמה שנים – 10 שנים, 15 שנים – 20,000 חקלאים, היום אנחנו 7,000, 8,000 חקלאים.

יצחק וקנין: זאת אומרת, שיש הרבה חקלאים שזזו הצידה.

יצחק וקנין: מה שנקרא, התאדו מכוח המציאות – לצערי הרב שאני משתמש במילה הזאת – מכוח המציאות שאין רווחיות בחקלאות.

יצחק וקנין: אין רווחיות.

יצחק וקנין: אתם יודעים, אני לא סתם אומר את זה.

יצחק וקנין: כתוב: גיבורי כוח עושי רצונו – זה אלה החקלאים.

יצחק וקנין: אלה החקלאים.

יצחק וקנין: ולמה קוראים להם גיבורי כוח?

יצחק וקנין: רבותיי, אנחנו כרגע דיברנו על הסופה שהייתה לפני כשבועיים.

יצחק וקנין: חקלאי שותל צמחים, מגדל בעלי חיים.

יצחק וקנין: ברגע אחד יכול לבוא נזק, מעבר לדברים שאנחנו לא שולטים עליהם, שהם מהשמיים; יכולה לבוא סערה, סופה, דברים שאנחנו חווים אותם כמעט כל שנה; שיטפון אחד ואתה נמצא במה שנקרא: כאוס גדול.

יצחק וקנין: הדברים האלה, החקלאי ממשיך למרות כל הדברים שהוא חווה במשך כל השנים.

יצחק וקנין: והאשמה המרכזית, הייתי יכול להגיד את זה – כאשר טיפלו במזון, במי הלכו לטפל?

יצחק וקנין: דווקא בחקלאי.

יצחק וקנין: לא טיפלו במערכות שהן מעל החקלאי.

יצחק וקנין: ואני אומר את זה באחריות מלאה.

יצחק וקנין: מישהו פה עצם עיניים, וזעקתי את זה.

יצחק וקנין: גם כשדיברו על החלב ועל החלב, היו דברים שנקבעו במשך כל השנים כמחיר מטרה לחלב.

יצחק וקנין: גם בביצים זה קיים, גם בפטם, שישנו מחיר מטרה שעל פיו קובעים מה החקלאי מקבל.

יצחק וקנין: השורה התחתונה, אני אומר, רבותיי: להיות חקלאי זה מסירות נפש.

יצחק וקנין: מסירות נפש בזה שזה לא שאתה מתעשר מזה, זה לקיום ולמחייה של אותו אדם.

יצחק וקנין: בשנים האחרונות לא סתם אנשים עוזבים.

יצחק וקנין: מישהו צריך לתת את הדעת ולהבין למה זה קורה.

יצחק וקנין: עכשיו, הנושא של העובדים הזרים, שכל פעם שיחקו בו, וירד ועלה.

יצחק וקנין: זו בעיה.

יצחק וקנין: אני מקווה שהדבר הזה יקבל פעם אחת איזה מעצור ונבין שאנחנו חייבים - -

אבישי ברוורמן: יהיה סדר ויציבות.

יצחק וקנין: - - יציבות, כי אני לא יכול לגדל ב-30,000 דונם חממות כאשר אין לי עובדים שאני בטוח שהם יבואו.

יצחק וקנין: אז אומרים לך: פלסטינים; אומרים לך: עובדים ישראלים; אומרים לך הכול.

יצחק וקנין: ניסינו את הכול, רבותיי – זה לא מסתדר בחקלאות.

יצחק וקנין: צריך להבין שהעובד הזר התאילנדי הוא כמו כפפה ליד.

יצחק וקנין: זה הוכיח את עצמו בשנים האחרונות, וצריך לשמור על הדבר הזה.

יצחק וקנין: עוד דבר אחד, בנושא של הנזק האחרון: אני חושב שצריך לתת את הדעת באותם מקומות שהנזקים הם באמת קשים, וצריך למצוא איזה מסלול להביא את הדבר הזה לפתרון, שהחקלאים לא יקרסו ולא יהיו במצב שהם לא יכולים לגדל בגלל שהנזק הוא כל כך גדול: או שזה בסככות של מטילות באזור שלנו או רפתות או נזקים אחרים שהיו בדרום.

יצחק וקנין: אני מקווה שגם הדבר הזה יקבל את תשומת הלב הנכונה.

יצחק וקנין: בכל מקרה אני אומר לשר ולמנכ"ל: אנחנו פה באמת לעזור לכם בכל מה שאתם רוצים, ואני חושב שאתם רואים את זה.

יצחק וקנין: אנחנו פה באים מתוך הבנה שהדבר הזה הוא דבר שמדינת ישראל צריכה לשמור עליו, צריכה לעודד אותו, צריכה לסייע לו.

יצחק וקנין: כי זה לא דבר שהוא מובן מאליו.

יצחק וקנין: תודה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת יצחק וקנין, דברי אלוהים חיים.

אבישי ברוורמן: חברת הכנסת מיכל רוזין.

מיכל רוזין: טוב, תודה.

מיכל רוזין: אחרי חבר הכנסת יצחק וקנין קשה קצת.

מיכל רוזין: אני לא חקלאית, והצוות האחרון שהכרתי של משרד החקלאות ופיתוח הכפר היה בזמן השר ג'ומס, חיים אורון, בסוף שנות ה-90.

מיכל רוזין: אבל חברי אבו, אבשלום וילן פה.

מיכל רוזין: אני משתדלת שהוא יהיה – חבר הכנסת לשעבר – היועץ הפרטי שלי בנושא, אז כבר אנחנו במקום טוב.

מיכל רוזין: אני רוצה לומר בקצרה – אני לא אתייחס לזה, כי מחר בבוקר באמת בוועדה שלי מגיע שר החקלאות ופיתוח הכפר לוועדה לבחינת העובדים הזרים.

מיכל רוזין: אנחנו נדבר שם גם על הנושא של המכסות הראויות, וגם על הנושא של תנאים נאותים להעסקה: גם שהחקלאים יוכלו לעמוד בהם, כי זו גם בעיה מאוד קשה; וגם שהעובדים יזכו לתנאים ההולמים על פי החוק.

מיכל רוזין: אז אני לא אתייחס לכך בהרחבה, כי באמת הולך להיות דיון מאוד-מאוד ארוך בעניין.

מיכל רוזין: אני רוצה בעצם להעלות שלוש שאלות קצרות, ואשמח לשמוע את עמדתכם: אחת, נושא הדיג.

מיכל רוזין: אני ראיתי שאתם עומדים להעלות פה, בוועדה, חלק מהעניין.

מיכל רוזין: אני חושבת שכל נושא הדיג דורש הסדרה במדינת ישראל.

מיכל רוזין: אני חושבת שהדיג במידה רבה חיסל את הדגה כמעט במדינת ישראל מכיוון שאין הסדרה, ואני חושבת שאנחנו בוועדת הכלכלה צריכים להידרש לזה.

מיכל רוזין: בסוגריים אני אגיד שהוגשה עכשיו תביעה נגד דייגים – זה לא קשור למה שאמרתי לגבי הסדרה, אבל הוגשה תביעה נגד דייגים.

מיכל רוזין: בזמנו, אם אתם זוכרים את הסיפור של השייטת עם הקישון, אותם חיילי שייטת שחלו בסרטן, אז אותו דבר, אותה תופעה קרתה גם אצל דייגים, היא פשוט לא קיבלה את אותו פרסום.

מיכל רוזין: והם תבעו את החברות.

מיכל רוזין: הם לא הצליחו בתביעה שלהם, אבל עכשיו החברות, הטייקונים, תובעים את הדייגים.

מיכל רוזין: אני מציע שמשרד החקלאות יכיר את הנושא ויידרש גם להגנה אפרופו על הדייגים בעניין הזה, כי באמת רבים מהם כבר נפטרו ומדובר במשפחות.

מיכל רוזין: אני רוצה לומר שלמרות מה שאמרת אני חושבת שנכון יהיה, וזה כן לפתחנו ובידינו, להביא לוועדה שתתכנס היום בצהריים, וממשיכה להתכנס לנושא ועדת המזון ומחירי המזון, אני חושבת שחשוב שנייחד לפחות דיון אחד, אם לא יותר מכך, על הנושא של התוצרת החקלאית.

מיכל רוזין: להבין איפה הרווחים.

מיכל רוזין: אנחנו רואים את זה בכל מקום, זה לא רק בתוצרת החקלאית.

מיכל רוזין: אנחנו רואים את ההבדל בין המפעל המייצר, ואיך זה בסוף נמכר לצרכן, וזה חשוב לראות את נתח הרווחים הזה.

מיכל רוזין: אני רוצה לומר שאני מודאגת כשוק מקומי – מה הולך לשוק המקומי ומה יוצא לייצוא.

מיכל רוזין: לא פעם מתוך היכרות עם חקלאים אני יודעת שהתוצרת האיכותית יותר יוצאת החוצה לייצוא, בעיקר לאירופה, והפחות איכותית נשארת לנו, לשוק הישראלי.

מיכל רוזין: וגם בנושא ההדברה: מה שמוציאים לאירופה הרבה יותר מוגבל מאשר מה שנשאר פה, בישראל.

מיכל רוזין: זו שאלה.

מיכל רוזין: אני אשמח לשמוע על הנושא הזה.

יאיר שמיר: כל הייצור רק 5%.

יאיר שמיר: את זוכרת - - -

מיכל רוזין: כן.

מיכל רוזין: כן, אבל אני יודעת שיש הבדל.

יאיר שמיר: כל הייצור הוא 5% - - -

מיכל רוזין: גם כשעזרתי באריזת תותים, אז אמרו לי: זה הטובים, תשימי לאירופה, לייצוא; ואת הקטנים תשימי - - -

אבישי ברוורמן: זה בטל בשישים.

<קריאות: - - -

מיכל רוזין: הלוואי שיהיה יותר.

מיכל רוזין: הלוואי שיהיה יותר.

מיכל רוזין: הנושא האחרון שאני חושבת שחשוב להעלות פה על השולחן, ואני לא יודעת; הבנתי שדובר על כך – קיבלתי טיפ שדובר על כך בתחילה, ואני מתנצלת על האיחור – על העברת הסמכויות בנוגע לחוק צער בעלי חיים למשרד להגנת הסביבה.

מיכל רוזין: אני מבינה שראש הממשלה מינה ועדה לבחינת האחריות המיניסטריאלית בעניין הזה.

מיכל רוזין: אני חושבת שיהיה נכון למשרד החקלאות ופיתוח הכפר לאפשר את העברת הסמכויות האלה למשרד להגנת הסביבה בגלל שיש - - -

יצחק וקנין: לא יהיו חקלאים, לא יהיו חקלאים.

יצחק וקנין: אל - - -

מיכל רוזין: זה לא קשור.

מיכל רוזין: זה לא קשור.

מיכל רוזין: זה ממש לא.

<קריאה: לא נשארו בכלל סמכויות במשרד החקלאות ופיתוח הכפר - - -

יצחק וקנין: לא יהיו חקלאים במדינת ישראל.

מיכל רוזין: למה שלא יהיו חקלאים בגלל זה?

יצחק וקנין: לא יהיו חקלאים.

יצחק וקנין: אני אומר לך.

<קריאה: - - - הפוך – לתת לו סמכויות - - -

מיכל רוזין: בגלל שישמרו על צער בעלי חיים אז לא יהיו חקלאים?

יצחק וקנין: לא יהיו חקלאים.

מיכל רוזין: מה שאתה אומר עוד יותר מפחיד אותי.

אבישי ברוורמן: טוב, רבותיי, תודה רבה.

מיכל רוזין: אז אני אשמח לשמוע גם בנושא הזה.

אבישי ברוורמן: אני מודה לחברת הכנסת מיכל רוזין.

אבישי ברוורמן: אנחנו פותחים, נרשמו.

אבישי ברוורמן: אני מבקש רק שכל אחד, יש פה אנשים כל כך מנוסים.

אבישי ברוורמן: אנחנו פה בעד החקלאות.

אבישי ברוורמן: אין לי ספק שישראל צריכה חקלאות מכל הסיבות שנאמרו כאן.

אבישי ברוורמן: אני חושב שזה עצוב מה שנאמר, שצעירים יותר ויותר לא ממשיכים כי הם לא רואים בזה הכנסה.

אבישי ברוורמן: אני כבר אמרתי לפני שנים שהסיפור של העובדים הזרים זו שערורייה.

אבישי ברוורמן: כי בנושא הזה ברור שהיה צריך לעשות הקצבה מתאימה, שבמונח הכלכלי זה מוצר משלים.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, ככל שיש עובדים זרים שנכנסים, הם מביאים תעסוקה לעובדים נוספים ישראלים בעקיפין.

<קריאה: נכון.

אבישי ברוורמן: ולכן הזיגזג הזה שבא מכל מיני גישות פופוליסטיות - - -

יצחק וקנין: אדוני היושב ראש, את הגברת מעין נשר לקחתי לחממות, אני ומר אבשלום וילן וסגן שר האוצר אז, לקחנו אותה לחממות בדרום כדי שתרגיש את החום – האם ישראלי ייכנס לחממה הזאת ב-40 מעלות, ב-42 מעלות, בקיץ.

אבישי ברוורמן: לא נכנסים.

אבישי ברוורמן: ולכן לפעמים כשיושבים פה אנשים, אנשים שעושים לי, אני לא יודע, פרופסורים גדולים, ועושים, איך אומרים – נשנה קצת את המחיר ויבואו הדברים האלה.

אבישי ברוורמן: הדבר הזה פגיעה, ואני מקווה שעכשיו באמת תהיה יציבות בנושא הזה כדי שהדברים יקרו.

אבישי ברוורמן: אני פותח את הדיון.

אבישי ברוורמן: אני מבקש מכל האנשים פה לחדד.

אבישי ברוורמן: יושבים פה - - -.

אבישי ברוורמן: מה הבעיות האמיתיות?

אבישי ברוורמן: מה אתם רוצים?

אבישי ברוורמן: מה אתם מבקשים?

אבישי ברוורמן: כי השולחן פה יהיה שולחן פתוח, כדי שבסופו של דבר בשנה הקרובה אנחנו נעביר את הדברים כמה שיותר מהר אבל בהסכמה, ושהחקלאות תתחזק.

אבישי ברוורמן: מר אבשלום וילן, מזכ"ל התאחדות חקלאי ישראל.

אבשלום וילן: תודה, אדוני היושב ראש.

אבשלום וילן: אני אדבר כמעט בקודים מפאת קוצר הזמן.

אבשלום וילן: קודם כל, אני רוצה לברך את השר והמנכ"ל על הצגת התכנית.

אבשלום וילן: בגדול אנחנו מסכימים, כמובן.

אבשלום וילן: - - - שיש לא מעט גם מחלוקות, שאנחנו נציג אותן ו/או נתווכח עליהן, והן קשורות בהגדרה האסטרטגית שדווקא הופיעה במשרד, והיא בסופו של יום – משרד החקלאות ופיתוח הכפר עוסק בחקלאות הישראלית, אבל באורח טבעי כיוון שמוגדרת ההתיישבות וכולי הוא גם בעצם, במובן מסוים גם משרד החקלאים, ולא פעם על רקע זה יש התנגשויות.

אבשלום וילן: אנחנו, התאחדות חקלאי ישראל, רואים את התמונה הלאומית.

אבשלום וילן: אנחנו בהגדרה האיגוד המקצועי של חקלאי ישראל, וזה תפקידנו, ואנחנו גם נמשיך לעשות את זה.

אבשלום וילן: תראו, אמרו פה על המספרים.

אבשלום וילן: מר רמי כהן ציין בהתחלה וזה נכון – בשנות השמונים היו בישראל 50,000 חקלאים פעילים בעלי משקים.

אבשלום וילן: ירדנו היום ל-6,000.

אבשלום וילן: אתה יכול להסתכל על זה יותר, זה לא - - - מוסיף את המגזר הקיבוצי והמיעוטים וכולי, אתה יכול להגיד שבדרג הראשוני יש 15,000, ואחרי זה מתווספים עוד כ-60,000, ועוד העובדים הזרים; ולזה, עם העקיפין, בתי האריזה וכולי, אתה מגיע ל-250,000 מועסקים סביב החקלאות.

אבשלום וילן: עכשיו, למרות - - - 15,000 החקלאים, הירידה הגדולה – עד הדונם האחרון השטחים מעובדים.

אבשלום וילן: אל תקלו בכך ראש.

אבשלום וילן: משווים אותנו לאירופה ולארצות הברית ואני אגיד על זה משהו: תראו, ובעיקר במכסים.

אבשלום וילן: אנחנו במקום השלישי מלמטה בסבסוד שהמדינה נותנת לחקלאים.

אבשלום וילן: כל מערב אירופה הרבה מעלינו.

אבשלום וילן: בארצות הברית זה - - -

<מעין נשר: זה לא נכון.

אבשלום וילן: את אומרת "לא", בשביל זה נתווכח.

אבשלום וילן: נתווכח.

יאיר שמיר: - - - בחקלאות - - -

<קריאה: - - -

אבישי ברוורמן: הגברת מעין נשר, אני אתן לך.

אבישי ברוורמן: רבותיי, כל אחד ידבר.

אבישי ברוורמן: אמרתי, בכנסת מדברים אנשים.

אבישי ברוורמן: יש אנשים שאומרים לפעמים גם דברים לא נכונים, כולל חברי כנסת, כולל שרים.

אבישי ברוורמן: לכן, מה שאני מבקש - - -

<קריאות: - - -

אבישי ברוורמן: ולכן הגברת מעין נשר, אני רוצה שתתייחסי.

אבישי ברוורמן: אני אתן לך את ההתייחסות לכל הנושאים האלה.

אבישי ברוורמן: אנא, תירשמי, ולקראת - - -

אבשלום וילן: בקצרה עכשיו, בנקודות, אחרי שאמרתי את זה אני רוצה להשיב - - -.

אבשלום וילן: אתה שאלת לגבי הרפתות הקטנות.

אבשלום וילן: אני חושב שאנחנו צריכים להגיע לאיזון נכון כי יש פה בעיה.

אבשלום וילן: אין כמו ענף הרפת שמחזיק אדם במקום.

אבשלום וילן: ובכל העולם יודעים את זה.

אבשלום וילן: ובגרמניה ובצרפת הרפתות הן כמעט רק קטנות.

אבשלום וילן: ופה אתה יכול להגיד: במדינת ישראל, בעשר רפתות - - - לכסות את כל התוצרת, אבל אתה משלם מחירים גבוהים מאוד בתחום פיזור האוכלוסייה, וההיסטוריה וכולי.

אבשלום וילן: ולכן צריך להגיע למודל נכון.

אבשלום וילן: הכיוון כרגע נקבע.

אבשלום וילן: צריך להקפיד עליו.

אבשלום וילן: אסור לתת למושבניקים לצאת במובן, אלא אם מישהו אומר: - - - לסוף הדרך.

אבשלום וילן: אבל מצד שני גם צריך לאפשר את מה ששאלת את הייחודיים.

אבשלום וילן: כי הייחודיים הם תשובה, ובתקנות ביום חמישי יש גם פתרון – מעל מספר מסוים באישור השר.

אבשלום וילן: הכיוון הוא נכון.

אבשלום וילן: הכיוון הוא נכון, וצריך להמשיך בו.

אבשלום וילן: גם לגבי הרגולציה, אני לא יודע למה התכוונת.

אבשלום וילן: אני רוצה לענות לחברת הכנסת מיכל רוזין: אני חושב שזו טעות הכי גדולה.

אבשלום וילן: זה פופוליסטי.

אבשלום וילן: בואו נגיד את האמת: הרצון הזה, צער בעלי חיים, להוציא למשרד להגנת הסביבה זה פופוליזם נטו.

אבשלום וילן: מ-50 המדינות המתקדמות בעולם, ב-48 מתוכן השירותים הווטרינריים וצער בעלי החיים נמצאים באותה יד, וזה לא במקרה.

אבשלום וילן: אני יכול לתת לך 1,001 דוגמאות מה יצא כאשר מהלך פופוליסטי כזה יקרום עור וגידים – נתווכח על זה.

אבשלום וילן: אני יכול להגיד דבר אחד: דיברתם פה על חומרי הדברה?

אבשלום וילן: חברת הכנסת מיכל רוזין, אנחנו הרבה מאחורי זה.

אבשלום וילן: אנחנו, בתחום של ההדברה הביולוגית מקום ראשון בעולם.

אבשלום וילן: אנחנו הוצאנו, הוצאנו הרבה מאוד רעלים מתוך המשחק.

אבשלום וילן: באים מכל העולם לראות מה עשינו פה.

אבשלום וילן: אז אנחנו לא צריכים הטפות מוסר איפה אנחנו בקטע הזה.

אבשלום וילן: גם אין דבר כזה יצוא, זה נכון.

אבשלום וילן: הסחורה הטובה היא 20%, לא הולכת לייצוא.

אבשלום וילן: אני עובר לנקודה העיקרית: היתרון הגדול שלנו הוא בתחום המחקר והפיתוח.

אבשלום וילן: אין חוכמות.

אבשלום וילן: יושב פה המדען הראשי, יושבים - - -.

אבשלום וילן: החיבור בין המחקר והפיתוח, בין שירות ההדרכה, ובין החקלאים – זאת נוסחת הקסם של ההצלחה של החקלאות הישראלית.

אבשלום וילן: על זה צריך להמשיך לעבוד.

אבשלום וילן: את זה צריך למנף.

אבשלום וילן: אני אתן לך שתי דוגמאות ובזה אני מסיים: אתמול היינו במשתלת שורשים במבטחים, עין הבשור.

אבשלום וילן: לא יודע אם ראיתם פעם, אתם אוכלים אבטיחים, דיברת על מלפפונים.

אבשלום וילן: אתה יודע איך חלק גדול מהמלפפונים גדלים היום?

אבשלום וילן: זה הרכבה.

אבשלום וילן: לוקחים כנה של דלעת, בכמה ימים, שמים עליה את העלה של המלפפון, ואתה בעצם יושב על שורש של דלעת, ורוב האבטיחים שאתה אוכל זה ככה, וזה פטנטים ישראלים.

אבשלום וילן: תלכו לראות.

<קריאה: יפה.

אבשלום וילן: אמר לי מר מאיר צור, - - - סיפרתי לו.

אבשלום וילן: אמר: מר אבשלום וילן, מה אתה מספר לי?

אבשלום וילן: רוב השתילים שאני שותל באים משם.

אבשלום וילן: אז רק תראו את זה בעיניים ותבינו.

אבישי ברוורמן: איזו יצירתיות - - -

אבשלום וילן: תלכו.

אבשלום וילן: אני מציע לך, אדוני היושב ראש, קח את הוועדה לחברה שנקראת Evogene, בקריית המדע ברחובות.

אבישי ברוורמן: אתה יודע, נעשה את זה.

אבישי ברוורמן: תרשמי.

אבישי ברוורמן: אנחנו נעשה בסיבוב - - -

אבשלום וילן: היא עושה תחומים של השבחה גנטית.

אבשלום וילן: מדברים על משבר מזון בעולם.

אבשלום וילן: היא שווה היום 300 מיליון דולר בבורסה האמריקאית.

אבשלום וילן: בתחום פיתוח הזרעים וההשבחה - - - ההשבחה הגנטית אנחנו מובילים.

אבשלום וילן: כל חברות הזרעים באות הנה.

אבשלום וילן: זה אגרונומים, זה השכלה.

אבישי ברוורמן: אין ספק.

אבישי ברוורמן: אין ספק.

אבשלום וילן: לא "אין ספק" – את זה צריך לראות, ואת זה צריך לקדם.

אבשלום וילן: הסיסמאות - - -

אבישי ברוורמן: מר אבשלום וילן, אנחנו קיבלנו.

אבישי ברוורמן: יש כבר תיאום עם חנן לגבי ביקור.

אבישי ברוורמן: ורק אני מבקש שיצטרף אלינו גם אורי זוהר, אני פונה אליו.

אבישי ברוורמן: אתה זוכר איך שגדלנו: "לא מדינה נידחת, לא משק מפוקפק".

אבישי ברוורמן: זוכר?

אבשלום וילן: אני מציע, את אורי זוהר תשאיר איפה שהוא נמצא.

אבישי ברוורמן: לא, פטנטים, שיר הפטנטים - - -

אבשלום וילן: פה זה לא פטנטים, זו תרבות שלמה.

אבשלום וילן: בזה צריך להשקיע.

אבשלום וילן: זה העתיד של - - - בישראל.

אבשלום וילן: וצריך להתחבר לעולם בתחום.

אבישי ברוורמן: רבותיי, מר מאיר צור, יושב ראש התאחדות חקלאי ישראל ומזכ"ל תנועת המושבים.

אבישי ברוורמן: מר מאיר צור, תעשה לי רק טובה, אתה בעל ניסיון – תוסיף.

<מאיר צור: קצר.

אבישי ברוורמן: קצר ותוסיף.

אבישי ברוורמן: קצר ומכובד.

<מאיר צור: אני מבטיח להיות קצר.

<מאיר צור: אז, קודם כל, אני גם מברך את המשרד, גם על המחשבה שהיא מעבר ליומיום.

<מאיר צור: וכמו שמר אבשלום וילן אמר:

<מאיר צור: אולי לא בכל הדברים אנחנו מסכימים.

<מאיר צור: אני בטוח שכשאנחנו מדברים אז אנחנו מגיעים בסופו של דבר גם להסכמות.

<מאיר צור: אני גם מברך אותך על ההערה שאמרת על העובדים הזרים.

<מאיר צור: אני לא אחזור על הדברים שמר אבשלום וילן אמר, אני אעסוק רק בפערי התיווך.

<מאיר צור: אני חושב שאחת הבעיות שלנו כחקלאים בציבור הישראלי, שאנחנו לא מצליחים להביא את מה שאנחנו עושים, את הטוב שאנחנו עושים, את האיכות ואת המחיר שאנחנו יודעים לספק לצרכן, ומישהו בדרך מרוויח על זה.

<מאיר צור: והפער הזה בין פלפל שגדל – אני אקח את הדוגמה אצלי, במשק – שהולך היום בשלושה שקלים – זה מה שמקבל הפלפל באיכות יצור ברמה הגבוהה ביותר, בנטו שמקבלים מהרשתות בשלושה שקלים – ונמכר ברשתות בין 10 שקלים ו-12 שקלים – זה לא סביר.

<מאיר צור: בדבר הזה צריך לטפל.

<מאיר צור: אני חושב שבסופו של יום אם אנחנו לא נגדיר את זה בחוק מסוים - - -

אבישי ברוורמן: מר מאיר צור, בוא, תציע לי.

אבישי ברוורמן: ב-13:30 אני מכנס פה, בכל יום שלישי, את ועדת יוקר המחייה המשותפת - - -

יצחק וקנין: אני הגשתי הצעת חוק – הפילה את זה הממשלה.

אבישי ברוורמן: ברור.

אבישי ברוורמן: אבל אתה תציע עכשיו.

אבישי ברוורמן: אני רק - - -

<מאיר צור: אני מציע ממש בקצרה, ממש שני משפטים: אני חושב שצריך בסופו של דבר להגביל את פערי התיווך המותרים.

<מאיר צור: אי אפשר לעקוב כל יום מה מחיר העגבניות ומה מחיר הפלפל, אבל בסוף צריך להגביל את זה בסכום מסוים.

<מאיר צור: לא ייתכן שהחקלאי שולח תוצרת, כבר ב-day one, בתוך הסיטונאות של הרשת הוא משלם סדר גודל של 25%, ואחר כך משם זה עובר עוד ואנחנו מגיעים למאות האחוזים האלה.

<מאיר צור: זה הדבר הראשון.

<מאיר צור: בזה אני רוצה רק להתמקד.

<מאיר צור: אני לא אעבור על כל הרשימה למרות - - -

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: מר מאיר צור, אני מאוד מודה לך.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

<מאיר צור: תודה.

אבישי ברוורמן: מר דודו קוכמן, מזכ"ל האיחוד החקלאי.

<דודו קוכמן: בוקר טוב מכובדי.

<דודו קוכמן: אני קודם כל מברך על התכנית של משרד החקלאות ופיתוח הכפר.

<דודו קוכמן: אני חושב שנגעו בשלושה דברים מרכזיים: אל"ף, חינוך, שפעם ראשונה זה עולה.

<דודו קוכמן: נושא שאני מעלה אותו הרבה מאוד שנים, ואני שמח שזה עולה כנושא חשוב ומרכזי.

<דודו קוכמן: בי"ת, טיפול באשראי, שהוא באמת בעיה מאוד מרכזית בקרב החקלאים.

<דודו קוכמן: גימ"ל, סוף-סוף מתחילים אולי להתעסק באמת בבעיה של שרשרת המזון, שרואים תמיד את החקלאים כי הם מייצרים, ולא מבינים שבעצם הם אלה שמקבלים הרבה פחות ממה שקיבל אי פעם, ומישהו עושה קופה בדרך.

<דודו קוכמן: יש פגעי טבע.

<דודו קוכמן: בעצם, זה ענף אולי המרכזי שסובל מפגעי טבע שאולי לא תלויים באנשים, הם תלויים במה שקורה: גשם, רוחות, חמסין וכל מיני דברים.

<צביקי פורת: נזקי שמיים.

<דודו קוכמן: אבל יש פגעים שנוצרים מאנשים וממדיניות, ואת הדברים האלה חייבים לשנות.

<דודו קוכמן: אנחנו מתפארים – כל שר שנוסע לאיזשהו מקום בעולם, ובטח שר החקלאות ופיתוח הכפר במדינת ישראל, כשהוא מגיע לכל מקום רוצים את הידע, את החקלאים, את הניסיון שלנו.

<דודו קוכמן: אבל החקלאות בישראל, זה לא מובן מאליו שהיא תמשיך להתקיים כמו שהיא מתקיימת.

<דודו קוכמן: התוצאה שכאן מוצגת, וזה לא משנה אם זה 6,000 חקלאים או 15,000 חקלאים, זו תוצאה כלכלית שצריכה להבהיל את כולנו שיושבים כאן, בשולחן הזה, שאם אנחנו לא נטפל בכך שיישארו חקלאים; אנחנו יכולים לחנך לחקלאות, אבל אם לא תהיה פרנסה לחקלאי הוא לא ירצה להיות חקלאי.

<דודו קוכמן: והוא כבר אומר לילדים שלו: אל תמשיכו כי אני בכל מקרה לא מצליח להתפרנס.

<דודו קוכמן: אני עושה את זה כי אין לי ברירה, אני שרוט וכדומה.

<דודו קוכמן: אבל אם לא נטפל בעניין הזה שהחקלאים יתפרנסו בכבוד – ואני אומר לך, כבוד היושב ראש: זה לא סוד שאפשר להקים ארבע-חמש חוות בנגב.

<דודו קוכמן: כל חווה תוכל לייצר - - -

אבישי ברוורמן: אפשר לעשות את טקסס בישראל.

אבישי ברוורמן: אנחנו לא רוצים את זה.

<דודו קוכמן: הנה, אתה רואה.

יצחק וקנין: אל תדאג, ישתלטו להם על האדמות.

יצחק וקנין: אל תדאג.

<דודו קוכמן: ויש לחקלאות, כמו שאמר היושב ראש, יש ערכים נוספים חוץ מחקלאות, לחקלאות, בשונה מכל דברים אחרים שמייצרים במדינת ישראל.

<דודו קוכמן: ועל הערכים האלה, אם אנחנו לא נשמור – אוי לנו.

אבישי ברוורמן: מר דודו קוכמן, תודה רבה לך.

אבישי ברוורמן: מר נחמיה רפל, מזכ"ל הקיבוץ הדתי.

<נחמיה רפל: בוקר טוב.

<נחמיה רפל: תודה רבה.

<נחמיה רפל: אני רוצה להאיר פן אחד מיוחד שקשור לכותרת של התנועה שלנו – הקיבוץ הדתי.

<נחמיה רפל: אנחנו בפתחה של שנת השמיטה.

<נחמיה רפל: יושבים פה שניים מחברי הצוות: מר צביקה כהן ממשרד החקלאות ופיתוח הכפר, ומר צביקי פורת מהקיבוץ הדתי – ועדת שמיטה ממלכתית.

<נחמיה רפל: הנושא הוא כבד מאוד.

<נחמיה רפל: בשמיטה הקודמת הגענו בעצם לקריסת מערכות עם בג"ץ שהחזיר את השפיות למערכת ואת היכולת לנהל אותה.

<נחמיה רפל: אנחנו עובדים, אבל בו-זמנית גופים אחרים עובדים וממש יוצרים גשרים - - -

אבישי ברוורמן: מה נחמיה רפל, מה צריך לעשות השר או המנכ"ל כדי לעזור לכם?

<נחמיה רפל: השר והמנכ"ל יודעים.

<נחמיה רפל: אנחנו עובדים ביחד איתם.

<נחמיה רפל: המורכבות של נושאים דתיים הלכתיים עם נושאים חקלאיים היא נושא מורכב מאוד.

<נחמיה רפל: בראש הוועדה עומדים שני הרבנים הראשיים, שזה כשלעצמו כבר דבר מורכב.

<נחמיה רפל: הצד התקציבי שהוא קשור לכנסת – איך ה-100 מיליון שקל 150 מיליון שקל שקשורים להפעלת השמיטה, צריך להסדיר אותו ולרוץ בשטח כדי להכין את שנת השמיטה.

יצחק וקנין: אדוני היושב ראש, אני יכול לעזור לו פה?

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת יצחק וקנין, בבקשה.

אבישי ברוורמן: כן.

יצחק וקנין: אני יודע שחבר הכנסת ניסן סלומינסקי, יושב ראש ועדת הכספים, בפעם הקודמת, מכיוון שאני הייתי חבר ועדת הכספים, הקמנו ועדת שמיטה.

יצחק וקנין: תוקם ועדת שמיטה מתוך ועדת הכספים וועדת הכלכלה, והם בעצם ידאגו לכל הפעילות, כמו שעשינו את זה בפעם הקודמת.

יצחק וקנין: ואני חושב שבפעם הקודמת סך הכול זה עבד טוב.

יצחק וקנין: אני מקווה שגם הפעם זה יעבוד טוב.

אבישי ברוורמן: זה סגור.

אבישי ברוורמן: אבל זה סגור.

אבישי ברוורמן: טוב.

אבישי ברוורמן: אני אומר: החוק הזה עבר בוועדת הכלכלה לגבי השמיטה.

אבישי ברוורמן: במקרה הזה מערבבים שמיטה בתשמישי מיטה בענייני הכספים אז זה עובר לוועדת הכספים לאישור.

אבישי ברוורמן: אוקיי.

אבישי ברוורמן: תודה, מר נחמיה רפל.

אבישי ברוורמן: אני רוצה את מר דניאל אברהם, מנכ"ל איגוד מגדלי הפרחים.

<דניאל אברהם: טוב, אני רוצה להעלות את הבעיה מהיבט אחר, מהיבט שהחקלאי אמור להיות אקרובט בשביל לחיות במדינה הזאת.

<דניאל אברהם: אקרובט.

<דניאל אברהם: כמו שאני אומר לכם במדויק: נשארו לנו 5,000 חקלאים במדינת ישראל שמייצרים את המזון.

<דניאל אברהם: תוצרת חקלאית טרייה – 5,000 חקלאים בני 62 ו-63.

<דניאל אברהם: אין דור המשך.

<דניאל אברהם: כל הכבוד למשרד החינוך שהוא פועל לכיוון של חינוך דור המשך, כשאתה מחנך דור המשך מבחוץ הוא לא יגיע למשקים.

<דניאל אברהם: אנחנו צריכים לדאוג שהילדים שלנו יהיו במשקים.

<דניאל אברהם: דרך אגב, משרד האוצר בעשור האחרון בשיטתיות לא פוגע רק בחקלאים, הוא פוגע באזרחי המדינה, והוא הולך לגרום להם נזק כבד מאוד ואני אסביר גם למה: היום אנחנו מייצרים את התוצרת החקלאית ומוכרים אותה לשווקים במחירים זולים מאוד.

<דניאל אברהם: ואם אני אשווה את זה במצב של יבוא, שהם מדברים על יבוא חופשי, מכל העולם אין שום בעיה של יבוא – זה יותר זול ממחיר הטיסה.

<דניאל אברהם: להטיס תוצרת חקלאית מאירופה לפה זה עולה שבעה שקלים עד שמונה שקלים לקילו.

<דניאל אברהם: רק העלות של הטיסה.

<דניאל אברהם: זאת אומרת, בוא נחשוב מה העלות של התוצרת החקלאית שתהיה במדינת ישראל.

<דניאל אברהם: גם לא יעלה על הדעת שאני פונה לשר החקלאות ופיתוח הכפר והוא אומר: אין לי סמכויות.

<דניאל אברהם: מה זה אין לך סמכויות?

<דניאל אברהם: בשביל מה יש משרד החקלאות ופיתוח הכפר?

<דניאל אברהם: הגברת, חברת הכנסת מיכל רוזין אומרת: ניקח לו עוד סמכויות.

<דניאל אברהם: אני חשבתי שאת תגידי הפוך: בואו ניתן לו סמכויות שהוא יהיה גם כתובת בנושאים הנוגעים לו באופן ישיר לחקלאות.

<דניאל אברהם: לא יעלה על הדעת שבכל דבר הוא ילך לשר אחר לבקש.

<דניאל אברהם: בנושא העובדים, למה הוא צריך לבקש בכלל משר אחר?

<דניאל אברהם: למה הוא לא יכול לקבל החלטה?

מיכל רוזין: בעניין הזה אני איתך.

<דניאל אברהם: אוקיי.

<דניאל אברהם: אז בואי תדאגי גם שיהיו לו סמכויות.

<דניאל אברהם: עכשיו, לא יעלה על הדעת שבכל הנושא של הון חוזר – יש מים, קחי את המים.

<דניאל אברהם: מה?

<דניאל אברהם: למה אין לו שום סמכויות במים?

<דניאל אברהם: למה?

<דניאל אברהם: קרקע – אין לו סמכויות.

<דניאל אברהם: אז אני לא מדבר להעביר לו את רשות מקרקעי ישראל, שזה לא יקרה, זה בטוח - - -

אבישי ברוורמן: מר דניאל אברהם, תקשיב אליי, אני רוצה להגיד לך דבר: אנחנו מכירים לא שנה ולא שנתיים, הרבה שנים.

<דניאל אברהם: נכון.

אבישי ברוורמן: אתה מדבר עכשיו על המבנה של הממשל הישראלי שהוא מהגרועים ביותר, מכיוון שבדרך כלל ברוב הדברים חלק מהשרים יש להם סמכויות מאוד מצומצמות, - -

מיכל רוזין: בקיצור, משרד האוצר שולט בנו.

אבישי ברוורמן: - - חלק מהפקידים הצעירים מובילים, ואין תכלול – זאת בעיה מאוד קשה.

אבישי ברוורמן: אנחנו לא נצליח לפתור את זה.

אבישי ברוורמן: אולי כשאנחנו נקים ביחד פעם ממשלה אחרת ננהל אותה אחרת.

אבישי ברוורמן: כרגע, זה מה יש.

אבישי ברוורמן: יש לך שר שרוצה לעשות.

אבישי ברוורמן: את מבנה ממשלת ישראל כבר שנים צריך לשנות אותו, וזה לא יקרה הבוקר.

<דניאל אברהם: אדוני היושב ראש, זה לא יקרה מחר בבוקר.

<דניאל אברהם: זה נכון.

<דניאל אברהם: זה נכון.

אבישי ברוורמן: אני - - -

<קריאה: זה לא יקרה גם.

<דניאל אברהם: אבל אני חושב שמחובתך כיושב ראש הוועדה - -

אבישי ברוורמן: לחזק אותו כמה שיותר.

<דניאל אברהם: - - ומחובתו של השר, - -

אבישי ברוורמן: קיבלתי.

<דניאל אברהם: ומחובתו, ומחובתו של אגף התקציבים, - -

אבישי ברוורמן: - - -, מר דניאל אברהם.

<דניאל אברהם: - - שאזרחי מדינת ישראל לא ישלמו על תוצרת חקלאית טרייה סכומי עתק מעבר להיבט הדמוגרפי, מעבר להיבט הזה.

אבישי ברוורמן: - - - ועדת המזון ב-13:30.

אבישי ברוורמן: אנחנו נאבקים בדיוק למה שאמר פה – מי אמר את זה קודם?

אבישי ברוורמן: מר נחמיה רפל?

אבישי ברוורמן: מי אמר את זה?

<קריאה: מר מאיר צור.

אבישי ברוורמן: מר מאיר צור.

אבישי ברוורמן: הלוא הדבר הזה, אנשים מתנפלים על החקלאים.

אבישי ברוורמן: החקלאים מקבלים מחיר מצומצם.

אבישי ברוורמן: השרשרת הזאת, המתווכים, שם קבור הכלב.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

<דניאל אברהם: עוד מילה אחת - - -.

<דניאל אברהם: רק מילה אחת.

אבישי ברוורמן: מילה, מר דניאל אברהם.

אבישי ברוורמן: כן.

<דניאל אברהם: אני רוצה להגיד, בשביל לפתור את הבעיה באופן מהיר: קודם כל, לבטל את האגרות והמיסים המוטלים על החקלאים.

<דניאל אברהם: אני רוצה להגיד פה מה שאף אחד לא יעז להגיד את זה: העלויות של העובד הזר, אנחנו מגלגלים אותן על העובדים, והממשלה צריכה להבין את זה.

<דניאל אברהם: דרך אגב, אמרתי את זה גם בבית המשפט המחוזי בלוד.

<דניאל אברהם: אני לא מתבייש להגיד את זה.

<דניאל אברהם: אנחנו מגלגלים.

<דניאל אברהם: אין לנו דרך אחרת לחיות.

<דניאל אברהם: אם אנחנו נפעל על פי חוקי מדינת ישראל אנחנו לא נתקיים, נסגור מחר בבוקר.

<דניאל אברהם: 5,000 חקלאים בגיל 62 – שימו את זה בראש לאן אנחנו מגיעים.

<דניאל אברהם: תודה.

אבישי ברוורמן: מר דניאל אברהם, תודה לך.

אבישי ברוורמן: אתה מדבר מדם ליבך.

אבישי ברוורמן: ואני מבקש בקצרה.

אבישי ברוורמן: אני רואה פה את מר אורי קלנר, סגן ראש המועצה האזורית גולן.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

<אורי קלנר: בוקר טוב לכולם.

<אורי קלנר: אני קודם כל רוצה באמת גם לברך את המשרד.

<אורי קלנר: אני חושב שהשינוי האסטרטגי שמובל הוא הנקודה והוא הלב של העניין, שזה שינוי תודעתי שבאמת השר והמנכ"ל מובילים בכל נושא החקלאות, בתודעה ובתפיסה קודם כל של החקלאי כלפי עצמו, בזה שאנחנו חקלאות מצליחה, טובה.

<אורי קלנר: אמר פה מר אבשלום וילן שהמו"פ שלנו הוא מהמובילים בעולם וכל העולם לומד מאיתנו, והדבר הזה הוא מושא לגאווה לאומית.

<אורי קלנר: ברגע שאנחנו כחקלאים, קודם כל, נוביל את זה ונתפוס את זה יתחיל השינוי.

<אורי קלנר: והדבר השני זה כלפי חוץ, בתוך המדינה.

<אורי קלנר: הסיפור הזה של התפיסה התודעתית שלנו, מי זה החקלאי, שזו חקלאות הייטק; למה את ההייטק אנחנו כל כך מעריכים, ואת החקלאות היומיומית הזאת זה נראה פחות.

<אורי קלנר: רוב החקלאות בגולן היא היום חקלאות הייטקית לחלוטין עם פיתוחים מדהימים.

<אורי קלנר: זה נכון שבסופו של דבר יש את העובד הקטן בקצה שגם צריך לגזום את הענף, אבל רוב השיטות, רוב הפיתוחים ורוב הדברים זה עניין הייטקי, ולכן זו תפיסה שונה שצריך להוביל בארץ.

<אורי קלנר: הדבר השלישי בתוך זה: בחקלאות הזאת אנחנו משתמשים במי קולחין בצורה מאוד-מאוד גדולה, וזה גם תקדים עולמי.

<אורי קלנר: ברגע שהתפיסות האלה יחלחלו, הדברים האלה יתקדמו.

<אורי קלנר: אבל החקלאות היא מעבר לכלכלה, וזה גם מה שהצגתם פה.

<אורי קלנר: גם בגולן יש היום שתי קבוצות מאוד גדולות שמונות כ-250 עובדים סטודנטים, וחבר'ה שאחרי צבא שעובדים.

<אורי קלנר: והערך של זה לחקלאות הוא מעבר לערך הכלכלי היומיומי, אלא זה ערכים של התיישבות, ואנחנו מממשים את זה בשטח.

<אורי קלנר: אני חושב שלוועדה יש תפקיד מאוד חשוב בלאפשר למשרד החקלאות ופיתוח הכפר לשמר את זה, באמת לשמר מה שאמרו פה, לשמר את הערך.

<אורי קלנר: הרי החקלאי בסוף מייצר את זה במחיר כמעט של עלות.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

<אורי קלנר: אם ישמרו את זה זה באמת יצליח.

<אורי קלנר: והדבר השני זה באמת לאפשר לחקלאי לגדל במחירים האלה.

<אורי קלנר: זה בעיניי תפקיד הוועדה.

<אורי קלנר: אני אסיים.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: אני רוצה גם שהגברת מעין נשר תדבר, ממשרד האוצר; ושמר רמי כהן והשר יענו, ואני אסכם.

אבישי ברוורמן: לכן, בסדר הזה: מר ירון סולומון מהאיחוד החקלאי; הגברת דליה טל מעמותת "צלול", על ענף המדגה; מר חגי הילמן, נציג שולחן מגדלי הקנביס הרפואי.

אבישי ברוורמן: ואם עוד מישהו שרוצה להתבטא.

אבישי ברוורמן: כמובן, ידידי, מר מוחמד אבו פריחה, אני שמח שאתה פה.

אבישי ברוורמן: ולאחר מכן, רבותיי, אני ב-11:00 סוגר, אז אם יש מישהו להוסיף.

אבישי ברוורמן: אז משפט.

אבישי ברוורמן: כל מי שרוצה, אני אתן לכם משפט קצר.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

אבישי ברוורמן: אני מדבר בקצרה כי אני רוצה את הגברת מעין נשר, את השר והמנכ"ל וסיכום שלי.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

<ירון סולומון: ירון סולומון מהאיחוד החקלאי.

<ירון סולומון: אני מצטרף לכל הברכות אבל בתכל'ס נושא של קרן נזקי טבע.

<ירון סולומון: המדינה משתתפת בכ-140 מיליון שקל גם במה שנקרא: בביטוח הרב סיכוני וגם בנזקי טבע.

<ירון סולומון: אנחנו, כולנו, יושבים פה, מה שנקרא בשקט.

<ירון סולומון: הסערה הזאת עשתה נזקים לא רגילים, ולמעשה הקרן נכנסת כבר.

<ירון סולומון: מי שמבין בקטע של הביטוח, הקרן כבר נכנסת מה שנקרא לקטע של הרובד השני, והיא אמורה כתוצאה מזה שהיא תשלם השנה למעלה מ-100 מיליון שקל, היא כבר הולכת למבטחי המשנה וזה יעלה את הפרמיות בשנה הבאה של מבטחי המשנה.

<ירון סולומון: שיהיה ברור.

<ירון סולומון: ולכן אנחנו היינו גם אצל מר רמי כהן, ואנחנו ביקשנו שמשרד החקלאות ופיתוח הכפר ישקול, מה שנקרא, בתקציב החדש להעלות את השתתפות המשרד בכל הנושא הזה של ביטוח קרן נזקי טבע.

<ירון סולומון: ואני אומר לכם: בכסף קטן אנחנו קונים שקט גדול, ואפשר יהיה להמשיך מה שנקרא בייצור, מכיוון שלמעשה הנושא של קרן נזקי טבע גם מתאים לגבי הנושא של התמיכות, הקופסה הירוקה וכל מה שהולך, מה שנקרא, בארצות האחרות.

<ירון סולומון: שתיים, מו"פים.

<ירון סולומון: יש שינוי במגמה של התמיכה במו"פים האזוריים, אני מדבר במו"פ יישומי.

<ירון סולומון: אני הייתי אתמול במועצה האזורית אשכול, במו"פ דרום.

<ירון סולומון: הם בעוד חצי שנה כנראה צריכים לסגור את המו"פ שם.

אבישי ברוורמן: למה?

<ירון סולומון: אני אומר לכם: בגלל הנושא של שינוי שיטת התקצוב.

<ירון סולומון: אני לא אוסיף כיוון שהחברים כאן יודעים בדיוק במה מדובר.

אבישי ברוורמן: - - -

<רמי כהן: - - - לא בכיוון.

<רמי כהן: - - - בכיוון, זה שטויות.

<ירון סולומון: תבדקו את העניין הזה, אתם תראו, המו"פ הזה התקבל בדיוק חצי - - -

אבישי ברוורמן: תשמע, אתה אמרת - - - אני הייתי מעורב בכל הנושא הזה ועכשיו מאוד מפתיע אותי.

<קריאה: - - - אני משם, - - - ראש מועצה שם.

<קריאה: אז אני מכיר את הנושא טוב.

אבישי ברוורמן: אתה - - -

<קריאה: - - -

<ירון סולומון: אז כבוד היושב ראש, אני אומר לך בוודאות, נאמר לנו שבעוד חצי שנה, במידה והתקצוב, שיטת התקצוב לא תשתנה, לא יהיה שם מו"פ.

<ירון סולומון: ואני חושב שהמו"פים, דרך אגב, זה חוצה גבולות ואזורים.

<ירון סולומון: הנושא של ההדרכה: משרד החקלאות ופיתוח הכפר יודע – אין מספיק מדריכים בשטח.

<ירון סולומון: וצריך לתת את הדעת לדבר הזה.

<ירון סולומון: בתקציב של השנה לא ראיתי את הדבר הזה.

אבישי ברוורמן: שמעת, מר רמי כהן: נושא המדריכים והתקציב.

אבישי ברוורמן: כן.

אבישי ברוורמן: זהו?

<ירון סולומון: יש עוד נושא אחד כאוב שאני מסכים עם חבר הכנסת יצחק וקנין, ושאני לא יכול, אני חייב לא לפסוח עליו, זה הנושא של הדבוראים.

<ירון סולומון: אני חושב שפה הולך להיות איזשהו מהלך שאתם מחסלים למעשה את מועצת הייצור של הדבוראים, וכל הנושא הזה של העברת הרגולציה למשרד החקלאות ופיתוח הכפר נידון לכישלון אחד גדול.

<ירון סולומון: תחשבו על זה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: אמרתי אחרי זה, מר נועם בלום, חבר הנהלת התאחדות החקלאים.

<נועם בלום: קודם כל, אני רוצה לומר שאני תומך ומפרגן מכל הלב לשר ולמנכ"ל על החזון שלהם כאן.

<נועם בלום: הלוואי והחזון הזה יוגשם מהר.

<נועם בלום: אבל מכיוון שהזמן קצר אני רוצה להתייחס לנקודה שאני חושב שהיא הנקודה האנושית שאותה החברים פה לא הדגישו ולא ציינו:

<נועם בלום: אני מנהל ובעלים של "חוות צברי אורלי" – מפעל של 1,164 דונם ברמת הנגב, שהוקם על ידי בכסף עצמי, ללא אגורה אחת של תמיכת מדינה.

<נועם בלום: משרד החקלאות ופיתוח הכפר בעצמו מפר את האתיקה של התייחסות לחקלאי הבודד שהוא לא חלק מגורם פוליטי ומערכת פוליטית.

<נועם בלום: אני חושב שלא ייתכן מצב שפקידי משרד החקלאות ופיתוח הכפר יחרימו חקלאי שתבע את המדינה על שאיוולה כלפיו וזכה בבית המשפט.

<נועם בלום: לא ייתכן שפקידי מדינה ינהלו את המפעלים הפרטיים של כל חקלאי ישראל.

<נועם בלום: אני חושב שמבחינה זו משרד החקלאות ופיתוח הכפר חייב להיות עם אוזן פתוחה לחקלאים, חייב להשיב למכתבים שלהם ולפניות שלהם.

<נועם בלום: ולא ייתכן מצב שמישהו לא יספור בעלים של מפעל במדינת ישראל, לא ייתכן כדבר הזה.

<נועם בלום: אני מודה לך, אדוני היושב ראש, על הזכות הגדולה של חקלאי במדינת ישראל לדבר כאן בפורום הנכבד הזה.

אבישי ברוורמן: אני קודם כל מודה לך.

אבישי ברוורמן: אני חושב שהדבר הכי חשוב במשטר דמוקרטי זה בדיוק הדברים האלה.

אבישי ברוורמן: כל אחד יכול להיאבק על הדברים שלו, ובטח שלא צריך להעניש אותו, ואתם תתייחסו לדברים האלה.

<לאה ורון: השאלה אם השר או המנכ"ל מודעים לזה?

אבישי ברוורמן: אתה מודע לנושא הזה?

אבישי ברוורמן: אם לא, תבדוק.

<רמי כהן: אני פגשתי את מר נועם בלום אישית יחד עם הבן שלו, ושוחחנו ארוכות בלשכתי.

אבישי ברוורמן: אוקיי.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: בסדר הזה: הגברת דליה טל, מר חגי הילמן.

<אלי אהרון: אלי אהרון.

אבישי ברוורמן: מר אלי אהרון.

אבישי ברוורמן: ונציג אגודת מגדלי הצאן הבדווים, מר מוחמד אבו פריחה, היושב ראש.

אבישי ברוורמן: כן.

<דליה טל: טוב, אני דליה טל מ"צלול".

<דליה טל: אני רוצה לדבר בשמו של יוקר המחייה של הטבע.

<דליה טל: רציתי לשאול את השר ואת המנכ"ל איך אתם או האם ואיך אתם מתכוונים לקדם את הרפורמה בענף המדגה, שאנחנו כבר מדברים עליה כמה וכמה שנים.

<דליה טל: ענף המדגה, בעיקר לאורך הירדן, לאורך נחל חרוד, לאורך נחל נעמן, גורם לזיהום נחלי הארץ - - - בריכות דגים, בתרופות, בהפרשות דגים.

<דליה טל: לא רק שהוא פוגם בטבע הוא גם פוגע ביישובים שלאורך הנחלים האלה.

<דליה טל: שכמו שאמרנו כאן, אנחנו מדברים על תעסוקה חלופית.

<דליה טל: אותם ישובים בעצמם מנסים לקדם פרויקטים של תיירות, לשקם את הנחלים, לפתח כל מיני פרויקטים לאורך הנחלים האלה.

<דליה טל: זה לא יקרה ביחד.

<דליה טל: ואני מבקשת גם מהשר וגם מהמנכ"ל שיספרו לנו איך הם מתכוונים לפתור את הסוגיה הזאת.

אבישי ברוורמן: הגברת דליה טל, אני מאוד מודה לך.

אבישי ברוורמן: מר חגי הילמן, נציג שולחן מגדלי הקנביס הרפואי.

אבישי ברוורמן: היה לאחרונה על השולחן כל הנושא הזה.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

<חגי הילמן: בוקר טוב.

<חגי הילמן: קודם כל, תודה רבה על ההזדמנות לדבר.

<חגי הילמן: אני שומע כאן את העניין של באמת אין דור המשך בחקלאות, ואני אומר שבאופן אישי זה די נכון:

<חגי הילמן: אני בן 47 ואני אחד מהצעירים, החקלאים הצעירים אצלנו במועצה האזורית.

אבישי ברוורמן: איפה אתה גר?

<חגי הילמן: במועצה האזורית מנשה.

<חגי הילמן: אני לא מכיר חקלאים יותר צעירים ממני.

<חגי הילמן: אני מניח שיש אולי אחד-שניים, אבל אני לא מכיר.

<קריאה: יש, יש.

<חגי הילמן: החקלאות באמת נמצאת במצוקה.

<חגי הילמן: המשק שאני מריץ אותו זה משק שנוסד בשנת 1934.

<חגי הילמן: אני מריץ אותו כדור שלישי.

<חגי הילמן: אנחנו מגדלים גידולים מאוד מגוונים: קצת ירקות, הודיים, אפרסקים, אבוקדו, ואנחנו עושים גם קנביס, אבל זה פשוט ממש-ממש קשה.

<חגי הילמן: החקלאות עצמה נאלצת להמציא את עצמה מחדש כל הזמן ולמצוא גידולים בסגנונות שונים.

אבישי ברוורמן: מר חגי הילמן, מה היית, למשל, כדי שאתה תרגיש שיש לך פה עתיד וגם, בעזרת השם, לילדים שלך, מה שני דברים שהיית אומר שאם היו הדברים האלה קורים הייתה לך יציבות?

<חגי הילמן: קודם כל, אני רצה להגיד שבעולם הגידול של הקנביס הישראלי נחשב לפורץ דרך ובעל הישגים מאוד-מאוד גדולים, היות שיש לנו כאן מגוון מאוד גדול של זנים שהם מכווני מטרה.

<חגי הילמן: זנים שמיועדים לטיפול במחלות ספציפיות, שזה דבר שהוא מאוד-מאוד ייחודי בעולם.

<חגי הילמן: אנחנו מאוד היינו שמחים אם, קודם כל, יהיה לנו פטרון, כי הגידול עצמו לא מוכר על ידי משרד החקלאות ופיתוח הכפר או בכלל המדינה כגידול חקלאי, כרגע.

<חגי הילמן: והבקשה שלנו להצטרף למועצת הצמחים מונחת על השולחן כבר, לדעתי, כמעט שלוש שנים.

אבישי ברוורמן: יפה.

אבישי ברוורמן: אז זו בקשה ספציפית – להצטרף למועצת הצמחים ולקבל את החסות של הסנדק.

<חגי הילמן: כן.

אבישי ברוורמן: כן.

אבישי ברוורמן: אוקיי.

אבישי ברוורמן: הלאה.

<חגי הילמן: גם פוטנציאל הייצוא שיש לקנביס הוא פוטנציאל אדיר, ואנחנו מרכזים אצלנו עשרות פניות של גופים בעולם שמעוניינים לייבא את הקנביס הרפואי שאנחנו מגדלים כאן, ואני חושב שזה יכול להזרים למדינה כסף רב.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: אני מאוד מודה לך.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

<חגי הילמן: מעבר לזה יש גם בעיה עם התנאים של הרישיון שלנו, שהוא מאוד-מאוד קצר מועד.

אבישי ברוורמן: אני מציע שאת הדברים האלה, מר רמי כהן, אתם תשבו ביחד, ואני מאוד מודה לך, מר חגי הילמן.

אבישי ברוורמן: אני מאוד שמח שאנחנו דיברנו פה על 6,000 אנשים שמתעסקים בחקלאות.

אבישי ברוורמן: דיברנו על יהודים, אבל יש לנו ערבים ובדווים, אנשים אחרים שגם מתעסקים.

אבישי ברוורמן: מר אבשלום וילן הגדיל את המספרים, הוא התחיל להסביר.

אבשלום וילן: אני הסברתי.

אבשלום וילן: אני - - -

אבישי ברוורמן: אני אמרתי: אתה, אתה.

אבישי ברוורמן: אמרתי שהציגו כאן.

אבישי ברוורמן: אתה היית יוצא מן הכלל.

אבישי ברוורמן: אנחנו הלוא בנושא המרעה עוד יהיה לנו דיון, אבל אם זה דברים ספציפיים, כבוד השייח, מוחמד אבו פריחה, אתה רוצה להוסיף לנו.

<מוחמד אבו פריחה: רציתי להוסיף, בקשר לסופה האחרונה ולנזקים שנגרמו עקב הסופה האחרונה.

<מוחמד אבו פריחה: ברור שאחוז התמותה בבעלי החיים גבוה מאוד, וגם בסככות הלא מודרניות - - -

אבישי ברוורמן: המסורתיות.

<מוחמד אבו פריחה: כן, המסורתיות, עפו עם הרוח.

<מוחמד אבו פריחה: ועכשיו מי שרוצה לשחזר את זה ולבנות את זה בחזרה זה בניין חדש, ועלול להרוס אותו ולא חוקי.

<מוחמד אבו פריחה: אז זאת בעיה שנוצרה, ואני רציתי להעלות בפני השר את הנושא הזה.

<מוחמד אבו פריחה: הנושא השני שהוא - - - גם, נושא המים, שאנחנו משלמים לבעלי חיים מים במחיר שתייה – 15 שקל לקוב.

<מוחמד אבו פריחה: זה מאוד, ואנחנו לא מגיעים לפתרון.

<מוחמד אבו פריחה: וכמה שאנחנו מנסים לפתור את הבעיה הזאת, לא מגיעים.

<מוחמד אבו פריחה: גם השווקים: כל תוצרת בישראל, יש שוק למכור את התוצרת חוץ מבעלי החיים.

<מוחמד אבו פריחה: הבדווים שמגדלים, אין שווקים.

<מוחמד אבו פריחה: השווקים עדיין סגורים.

אבישי ברוורמן: הנקודה עד פה, אני אומר:

אבישי ברוורמן: היה לנו דיון בנושא הזה - - -

מיכל רוזין: אפשר לקבל - - - בעניין הזה?

מיכל רוזין: גם למה המים במחיר הזה, וגם למה השווקים סגורים.

אבישי ברוורמן: כן.

אבשלום וילן: במים הצענו פתרון - - - עבדנו שנתיים איתם.

אבשלום וילן: יש פתרון של אגודות שיתופיות, סגור על ידי כל הגורמים.

אבשלום וילן: פשוט צריך לקדם אותו.

אבישי ברוורמן: אז אני מציע, מר אבשלום וילן, היה לנו דיון שאת כנראה לא השתתפת בו בנושא הזה, ובין השאר דובר על הנקודה.

אבישי ברוורמן: וישבה פה הגברת תניב רופא והבת של פרופסור פסטרנק, מה שמה?

<תניב רופא: יעלה.

אבישי ברוורמן: יעלה.

אבישי ברוורמן: וכל הנושא של הקמת שווקים, אתם דיברתם שגם ברהט וגם בשגב שלום.

אבישי ברוורמן: מה קרה, הגברת תניב רופא?

<תניב רופא: אנחנו יושבים בסדרה של פגישות וגם עם האדון המכובד - - - ממילא - - -

אבישי ברוורמן: אז זה מתקדם?

אבישי ברוורמן: כי אנחנו רוצים דיווח.

<תניב רופא: עשינו כבר שלוש פגישות, ואנחנו נדווח.

<תניב רופא: זה מתפתח גם עם רשות המים וגם עם רשות מקרקעי ישראל.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה לך, אדוני.

אבישי ברוורמן: אני מבקש מסגן ראש המועצה אשכול, בבקשה מר אלי אהרון.

<אלי אהרון: טוב, אני כרגע לא משמש כסגן ראש המועצה.

<אלי אהרון: עד ינואר הייתי עשר שנים סגן ראש המועצה האזורית אשכול.

<אלי אהרון: כרגע אני מארגון מגדלי הירקות.

<אלי אהרון: רציתי לנגוע בנקודה הזאת של המו"פ: מו"פ דרום ידוע כפאר המו"פים בארץ.

<אלי אהרון: כולם יודעים את זה, גם אנשי משרד החקלאות ופיתוח הכפר.

<אלי אהרון: דרך אגב, אני רוצה – מראש שכחתי להגיד את זה – לברך את משרד החקלאות ופיתוח הכפר, בעיקר-בעיקר לחשיבה, ליכולת שלו לחשוב מחוץ לקופסה.

<אלי אהרון: הרבה פעמים זה עושה טוב ועושה טוב מאוד לחקלאות ולחקלאים, אבל לעיתים יש גם שגיאות.

<אלי אהרון: משרד החקלאות ופיתוח הכפר יצא ברפורמה כרגע, נקרא לה: הרפורמה לגבי המו"פים.

<אלי אהרון: עד היום התקציב שלהם היה קבוע, ידוע וכולי, ויכלו להתנהל.

<אלי אהרון: כרגע, משרד החקלאות ופיתוח הכפר קיבל החלטה שכל המחקרים שהמו"פים מתכננים חייבים לעבור שיפוט במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

<אלי אהרון: קרי, תקציב המו"פים הוא איננו בטוח כבר.

<אלי אהרון: זאת אומרת, הוא איננו קבוע, איננו בטוח וכולי.

<אלי אהרון: כבר אני שומע, גם ממו"פ דרום, גם ממו"פ עמק המעיינות וגם מהערבה, היות והעניין הזה לא בטוח, התקציב לא בטוח, כל הדברים מתחילים לזוז שם.

<אלי אהרון: מדברים על סגירת מו"פים.

<אלי אהרון: אני רוצה להגיד את זה.

<אלי אהרון: לכן אני מבקש, היות והמו"פים האזוריים הם מו"פים יישומיים, שהמחקרים בהם או הנושאים למחקרים בהם הם בהתאם לצרכים של אותו אזור וכולי, אני מבקש להשאיר את השיטה על כנה בכדי שהמו"פים לא ייסגרו.

<אלי אהרון: דבר נוסף, קטן, קצר באמת: דיברו משרד החקלאות ופיתוח הכפר על נושא בריאות הציבור.

<אלי אהרון: חשוב מאוד.

<אלי אהרון: בדרך כלל, את ההרשאות לחומרי הדברה עושות החברות המייצרות את החומרים, את הכימיקלים.

<אלי אהרון: אבל ישנם גידולים שזה לא משתלם להם לעשות את זה: גידולים קטנים כמו תבלינים, כמו גידולי עלים וכולי.

<אלי אהרון: ושם נאלצים חקלאים, לצערי, היות ואין הרשאות, אין הרשאות כי החברות לא דאגו לזה, נאלצים להשתמש בחומרים שאינם מורשים.

<אלי אהרון: לכן – אני רוצה להגיד את זה למר רמי כהן – בעבר היה תקציב של משרד החקלאות ופיתוח הכפר, שהוא לקח על עצמו את העניין הזה.

<אלי אהרון: פשוט הרשות להגנת הצומח - - -

<צביקה כהן: והוא נוצל.

<צביקה כהן: לא נוצל.

<קריאה: הוא נוצל.

אבישי ברוורמן: התקציב לא נוצל אבל נרשם.

אבישי ברוורמן: רבותיי, אנחנו מגיעים לסיכומים קצרים.

אבישי ברוורמן: הגברת מעין נשר, שמעת את המשרד, שמעת חלק מהנציגים, מה את אומרת, אפשר לשתות מהמעיין הזה או לא?

<מעין נשר: קודם כל, אנחנו גם כן כמשרד האוצר מברכים את התכנית האסטרטגית של משרד החקלאות ופיתוח הכפר, ובהרבה נושאים יש לנו הסכמות מוגדרות.

<מעין נשר: יש נושאים שאנחנו צריכים - - -

אבישי ברוורמן: אנחנו לא שומעים.

אבישי ברוורמן: שמעתי מה שאמרת, שמעתי שאתם מקדמים בברכה ויש לכם הסכמות על דברים רבים.

אבישי ברוורמן: באיזה דברים אין לכם הסכמות?

אבישי ברוורמן: כי התקציב שדובר כאן – מה כן?

אבישי ברוורמן: מה לא?

<מעין נשר: קודם כל, צריך לציין שתקציב משרד החקלאות ופיתוח הכפר הן לפעולות והן לתמיכות גדל באופן משמעותי ב-2013 וב-2014, וזה מתוך ראייה שאם תקציב הולך למקורות - - -

אבישי ברוורמן: במספרים, הגברת מעין נשר.

<מעין נשר: שאם תקציב הולך למקומות נכונים אז אנחנו - - -

אבישי ברוורמן: המספר, בכמה הוא גדל?

אבישי ברוורמן: ובעיקר הוא הלך למו"פ, אז כמה זה המספר?

<מעין נשר: אני לא אכנס עכשיו לכל תחום, - -

אבישי ברוורמן: סדר גודל.

<מעין נשר: - - אבל אני חושבת שהגידול הכולל בברוטו הוא באזור ה-200 מיליון שקל - - -

אבישי ברוורמן: 200 מיליון שקל מתוך תקציב של שני מיליארד שקל, כמדומני.

<קריאה: 10%.

<מעין נשר: זה לא מעט בכלל.

<קריאה: 1.6.

אבישי ברוורמן: 1.6.

אבישי ברוורמן: אז זה למעלה מ-10%, 15%.

אבישי ברוורמן: כן.

<מעין נשר: עכשיו, בעקבות דרישת השר והמנכ"ל שהגיעו ורצו להוסיף תקציבים למחקר, - -

אבישי ברוורמן: וכמה מתוכם הולך למו"פ?

<מעין נשר: - - היה לנו הסכמות להוסיף - - -

אבישי ברוורמן: 160 מיליון שקל מתוך ה-250 מיליון שקל – הרוב.

אבישי ברוורמן: יפה מאוד.

אבישי ברוורמן: כן.

אבישי ברוורמן: כולל המו"פ האזורי אומרים לי.

אבישי ברוורמן: תבדוק את זה.

<קריאה: כן.

<קריאה: - - - הרוב - - -

אבישי ברוורמן: הרוב למו"פ האזורי.

<מעין נשר: לא התוספת אבל הייתה תוספת ניכרת למחקר ופיתוח.

<מעין נשר: עכשיו, באופן עקרוני אני רוצה לדבר על נושא התמיכות בחקלאות.

<מעין נשר: העלה פה מר אבשלום וילן נתונים שאני עוד מעט אתקן, ודיברו על הנושא של חקלאות – שצריך לתמוך בחקלאים, בחקלאות.

<מעין נשר: היום אנחנו כמשרד האוצר, אחרי שעשינו עבודה רצינית בנושא הזה אצלנו, בבית, מסכימים שחקלאות זה ענף שצריך לתמוך בו.

<מעין נשר: תומכים בו בכל המדינות המפותחות, ומאחר והוא מייצר מעלות - - -

אבישי ברוורמן: הגברת מעין נשר, את חלקת.

אבישי ברוורמן: כשחבר הכנסת לשעבר אבשלום וילן אמר שהתמיכות באירופה הן כל כך יותר גבוהות, את פתאום התערבת ואמרת: זה לא בדיוק - - -

<מעין נשר: נכון.

<מעין נשר: אז רגע, אנחנו קודם כל חושבים שצריך לתמוך.

<מעין נשר: זו נקודה עקרונית חשובה.

<מעין נשר: אני לא יודעת כמה נציגי משרד האוצר לפניי היו פה בשנים הקודמות ואמרו את הדבר הזה, ואנחנו היום חושבים את זה, וזה דבר שחשוב להגיד.

<מעין נשר: אנחנו גם חושבים שהחקלאות היום בהרכב של התמיכות שלה היא נתמכת בצורה הלא נכונה.

<מעין נשר: רוב התמיכות שיש – אפשר לראות את זה בדו"ח ה OECD-הן תמיכות שהן, מה שנקרא: תמיכות עקיפות ותמיכות שהן לא טובות.

<מעין נשר: תמיכות עקיפות זה אומר מחירי מטרה, זה אומר מכסים, זה אומר מכסות ייצור.

<מעין נשר: זה דברים שאנחנו כמשרד האוצר חושבים שהן תמיכה לא טובה בחקלאות, שמשמרת ענפים שהם לא בהכרח צריכים להישאר, בהיקפים שהם לא בהכרח צריכים להישאר, ואנחנו עובדים יחד עם משרד החקלאות ופיתוח הכפר כדי לשנות את הדבר הזה ולהביא - - -

יצחק וקנין: רק אם תביאי חלק מהמפעלים לקו העימות ותתני להם ממה להתפרנס.

יצחק וקנין: כי החקלאי באביבים - - -

<מעין נשר: זאת שאלה איך עושים את זה.

<מעין נשר: אנחנו חושבים - - - לתועלת החיצונית שהחקלאות מייצרת - - -

יצחק וקנין: אוקיי, בסדר.

יצחק וקנין: אני יודע.

אבישי ברוורמן: התמיכות הישירות שאת מדברת עליהן, במה זה מתבטא?

אבישי ברוורמן: בתמיכות העקיפות אמרת – אתם רוצים להוריד.

אבישי ברוורמן: מה יהיו התמיכות הישירות?

<מעין נשר: אנחנו מדברים על תקציבים, ואנחנו כבר היום חושבים שהתמיכות הישירות שמשרד החקלאות ופיתוח הכפר נותן הן ברובן תמיכות שהן, מה שנקרא: תמיכות טובות.

<מעין נשר: אם זה בביטוח, שעלתה פה דרישה להעלות, אבל רק בשלוש השנים האחרונות התקציב הזה קפץ – מכמה זה היה לפני שלוש שנים, מר צביקה כהן?

<מעין נשר: 80?

<קריאה: מ-90 - - -

<קריאה: אתם בדרך הנכונה.

<מעין נשר: מ-80 ל-140 זה טירוף.

<קריאה: אחרי שהוא קוצץ קודם לכן.

<קריאה: אתם בדרך - - -

<קריאה: על פי הדו"ח של ה- OECD

<קריאה: התמיכות בחקלאות בישראל זה 13%, - -

<מעין נשר: למה - - - למה - - -

<קריאה: - - והממוצע ב- OECDזה 19%.

<קריאה: נכון.

<קריאה: זה עובדתי.

<קריאה: זה המספרים.

<קריאה: אז מה זה משנה אם זה נכון או לא נכון או שזה תמיכה נכונה או לא נכונה?

<מעין נשר: אני התאפקתי לא לקטוע את כולם, אני מבקשת שלא יקטעו אותי.

<מעין נשר: אז בגדול אנחנו באמת, אני חוזרת על הדברים, מסכימים שצריך לתמוך, ואנחנו חושבים שצריך לשנות את מבנה התמיכה.

<מעין נשר: לגבי הנתונים: אמר פה מר אבשלום וילן שאנחנו מקום שלישי מהסוף.

<מעין נשר: זה לא נכון.

<מעין נשר: יש לי את הטבלה.

<מעין נשר: אנחנו, לדעתי, מקום תשיעי מהסוף שזה - - -

<קריאה: איזה יפה.

<קריאה: עוד יותר גרוע.

<קריאה: הבדל גדול.

<קריאה: תשיעי מתוך 27.

<מעין נשר: בערך מתוך 22 שנמדדו זה איפשהו באמצע.

<מעין נשר: נכון שאנחנו מתחת לממוצע, אבל אנחנו לא מקום שלישי מהסוף בשום טבלה – לא של 10, לא של 11, לא של 12.

<מעין נשר: זה ממש לא.

אבשלום וילן: אגב, אדוני היושב ראש, אנחנו מוכנים לקבל את הצעת משרד האוצר, תמיכה ישירה לחקלאים, בתנאי שמוגדר ששום פלאט לא פוגע בהם.

אבשלום וילן: וגם אם חס וחלילה מלחמה, אירועים ביטחוניים, אינתיפאדה – חמש, שש, שבע – אז כל דבר שמקצצים לכולם לא נוגעים בזה.

אבשלום וילן: בתנאים האלה אני חותם.

אבשלום וילן: כלכלית זה נכון.

אבשלום וילן: מעשית שתסביר לי איך - - - במדינת ישראל – חבר הכנסת יצחק וקנין אמר לה כבר – איך היא מרבעת את זה שבאמת בזה לא נוגעים.

אבשלום וילן: אדרבה.

אבישי ברוורמן: יפה מאוד.

אבישי ברוורמן: הלאה הגברת מעין נשר.

<מעין נשר: ודבר אחרון, אני רוצה להגיד שדווקא השינוי שמשרד החקלאות ופיתוח הכפר מקדם בחוק הדבש, זה משהו שאנחנו תומכים בו וחושבים שהוא שינוי מבורך לטובת הענף.

<מעין נשר: אנחנו חושבים שכל שינוי שמשרד החקלאות ופיתוח הכפר עושה, שבסופו של דבר יטיב עם התחרות בענף ועם הצרכנים, הוא דבר שאנחנו נעמוד מאחוריו ונתמוך בו.

אבישי ברוורמן: תודה.

<מעין נשר: ודגים.

<דליה טל: דגים, דגים.

<מעין נשר: משרד החקלאות ופיתוח הכפר ייתן מענה.

אבשלום וילן: תביאו כסף תהיה רפורמה, כמו כל הרפורמות האחרות: ברפת, בלול.

אבשלום וילן: רפורמה בדגים תהיה כאשר יגיע כסף, כפי שהתחייבה המדינה.

אבישי ברוורמן: יפה.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: מר רמי כהן בקצרה, כבוד השר ואני מסכם, כי אנחנו כבר בדיון הבא, שאנחנו עכשיו הולכים על חוק המרעה.

<רמי כהן: אני רוצה קודם כל לגעת בנושא של המו"פים: תראו רבותיי, אנחנו הגדלנו השנה ב-50% את התקציב למו"פים האזוריים.

<רמי כהן: מה שעשינו, מאחר וזה מו"פים יישומיים, אמרנו ש-70% מהתקציב יהיה קבוע, ועל 30% יצטרכו בכל שנה להראות לנו שיפורים של תוצאות יישומיות, ועל 30% האלה יצטרכו להתמודד.

<רמי כהן: מו"פ שלא יהיה יעיל, נוריד לו את ה-30%, אבל הגדלנו ב-50% את התקציב.

<קריאה: 70% זה עד מיליון שקל.

<רמי כהן: שניים, בנושא הדיג: הגברת מ"צלול", לא סוד הוא שאגף הדיג שלנו היה חלש בשנים האחרונות.

<רמי כהן: אנחנו בסיומו של תהליך שיקום האגף.

<רמי כהן: עשינו תכנית, ואת יכולה לראות פה שהנושא של מדגה במים פנימיים, חקלאות ימית, הם שני נושאים שכבר החלטנו לגביהם החלטות.

<רמי כהן: לגבי הדיג הימי: אנחנו נאסוף את כל השחקנים ששותפים בתחום הזה, ונבדוק איך אנחנו משמרים את נושא הדגה הטבעית בישראל.

מיכל רוזין: זמנים.

<רמי כהן: אבל אל תשכחו שיש פה תקציב מוגבל.

<רמי כהן: אל תשכחו שיש פה תקציב מוגבל.

<רמי כהן: אי אפשר לבוא ולהציע הצעה ששוויה בין 80 מיליון שקל ל-120 מיליון שקל כדי לשמר את הדגה בים התיכון, ולחשוב שיש מקור תקציבי לעניין הזה.

<רמי כהן: זה לא עובד ככה.

<רמי כהן: במהלך שלושת החודשים הקרובים אנחנו נטפל בנושא של הדיג הימי.

מיכל רוזין: אתם תביאו את התכנית, אנחנו נריב על התקציב.

<רמי כהן: מצוין.

<רמי כהן: לגבי מתח הרווחים: תראו רבותיי, מה שאתם רואים פה, יש השוואה בין עלות הייבוא למחיר הקמעונאי למוצרי יבוא.

<רמי כהן: תסתכלו איזה פער תיווך גדול.

<רמי כהן: הצבע האדום זה פער תיווך.

<רמי כהן: אנחנו רואים שפער התיווך הזה הוא גדול מאוד, ואנחנו מתכוונים ברצינות להוריד - - -

יאיר שמיר: - - -

אבישי ברוורמן: אני כבר מזמין אתכם.

אבישי ברוורמן: ואני גם מבקש מכם, אנחנו בוועדת יוקר המחייה מתכנסים פה.

אבישי ברוורמן: אנחנו נזמן אתכם.

אבישי ברוורמן: אני לא יודע אם גם היום כבר או הבא.

אבישי ברוורמן: הדברים האלה מאוד חשובים.

אבישי ברוורמן: כן.

<רמי כהן: אנחנו שחקנים ביוקר המחיה, ויש לנו עניין עז לצמצם את יוקר המחיה.

<רמי כהן: ולגבי הנושא של צער בעלי חיים: תראו, אנחנו מתכוונים להמשיך ולעשות את הפעולות שנעשות במשרד החקלאות ופיתוח הכפר בתחום הזה.

<רמי כהן: אנחנו בכל יום מטפלים במאות אירועים.

<רמי כהן: אנחנו כל הזמן משקיעים בזה כסף, פותחים תיקים פליליים, עושים את כל הנדרש.

<רמי כהן: אמר מקודם מר אבשלום וילן, ואני מחרה מחזיק אחריו: אי אפשר להפריד את הסמכות מהאחריות.

<רמי כהן: אי אפשר לתת למשרד אחר שאין לו את התקציב ואין לו את היכולת המקצועית לטפל בעניין לעשות פיקוח על החקלאים.

<רמי כהן: צעק פה מישהו מהקהל – אנחנו לא רוצים סתם לפגוע בחקלאים.

<רמי כהן: אנחנו ניתן להם את המענים הנכונים וניתן פתרונות נכונים.

<רמי כהן: לא צריך לשפוך את התינוק עם המים.

אבישי ברוורמן: יפה.

מיכל רוזין: אבל יש חסר בתקנות ראויות.

מיכל רוזין: יש חסר באכיפה ראויה, בפיקוח.

מיכל רוזין: כלומר, אנחנו יודעים את זה.

מיכל רוזין: ויש, יכול להיות, גם ניגוד עניינים.

<רמי כהן: ניגוד עניינים אין, ואם יש חסר אנחנו נטפל בו.

<רמי כהן: מילה אחרונה בנושא הקנביס, שהוא נראה לי בהחלט חשוב: השר חושב - -

מיכל רוזין: במיוחד אתמול שוועדת סל התרופות החליטה – זה חשוב להגיד את זה – שלא הכניסו לסל התרופות את התחליף לקנביס, שזה התרסיס - - -, אלא השאירו את הקנביס - - -

<חגי הילמן: זה תחליף חלקי.

<חגי הילמן: זה תחליף חלקי בלבד.

<חגי הילמן: זה מתאים רק ל-500 - - - בישראל.

מיכל רוזין: ברור, ברור, ברור, לא נפתח עכשיו את הדיון.

מיכל רוזין: אני יודעת.

מיכל רוזין: אבל השאירו את הקנביס כפתרון.

מיכל רוזין: אז אם כן, אז צריך לעודד או לאפשר.

<רמי כהן: גברתי חברת הכנסת, הקנביס איננו תרופה, אבל אנחנו חושבים - - -

מיכל רוזין: אתמול בסל התרופות אמרו משהו אחר.

<רמי כהן: אבל אנחנו חושבים ונעזור להכניס אתכם כגידול למועצת הצמחים, במידת היכולת שלנו.

אבישי ברוורמן: למועצת הצמחים.

אבישי ברוורמן: את זה רציתי לשמוע.

מיכל רוזין: בדיוק.

מיכל רוזין: יפה.

אבישי ברוורמן: מר חגי הילמן, אתה יכול כבר ללכת קצת עם יותר תקווה בלב.

אבישי ברוורמן: כן.

אבישי ברוורמן: יופי.

<רמי כהן: ויתירה מזאת, השר כבר אמר את זה בישיבת ממשלה שאם אנחנו מטפלים בקנביס כצמח, הוא רוצה שזה יהיה עם יכולת לייצא את זה כדי לאפשר לחקלאים גידול בכמות שהיא תהיה רנטבילית.

אבישי ברוורמן: יישר כוח.

אבישי ברוורמן: יפה מאוד.

מיכל רוזין: וגם יצוא.

מיכל רוזין: יפה.

<רמי כהן: בכל מקרה, אנחנו מודים על ההערות ששמענו וניקח את חלקן הגדול לתשומת לב.

אבישי ברוורמן: רבותיי, אם ככה אני מסכם במשפט ואנחנו נעבור לנושא הבא: על אף הקשיים שהועלו בישיבה אני חושב שכולנו פה בדעה כי השר והמנכ"ל פועלים כדי לטפל בקשיים ולקדם את החקלאות בישראל לעידן טוב יותר.

אבישי ברוורמן: וכמו שאני מסתכל למר דניאל אברהם פה, ולאחרים, ולמר נחמיה רפל ולכולם – להחזיר את הצבע ללחיים של החקלאות והחקלאים.

אבישי ברוורמן: זאת בשורה של נושאים.

אבישי ברוורמן: אני מאוד שמח לגבי המפנה, ואני מודה לכם גם ממשרד האוצר, במחקר והפיתוח שהוא מאוד משמעותי.

אבישי ברוורמן: גם היוזמות בחינוך לגבי דור המשך, מחקר, יצירת קרנות.

אבישי ברוורמן: כל הנושאים האלה הם מאוד-מאוד חיוביים.

אבישי ברוורמן: הוועדה תקיים סיור ביחד עם אנשי משרד החקלאות ופיתוח הכפר באתרים ספציפיים.

אבישי ברוורמן: יחד עם זה, ישנם נושאים על הפרק שבהם ישנן בעיות, אין עדיין הסכמות, והמטרה היא פה באמת להוביל ברוח של קידמה והתייעלות, אבל עם שמירה על חקלאים קטנים ובינוניים.

אבישי ברוורמן: אנחנו לא רוצים את טקסס בארץ.

אבישי ברוורמן: אדוני השר, תודה רבה, ואנחנו עוברים לדיון הבא.