הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 79, 2014-01-06 11:00

אמנון כהן: שלום לכולם.

אמנון כהן: אנו פותחים את הדיון של הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

אמנון כהן: נושא הדיון: סוגיות הנוגעות לשעת השמיטה התשס"ח – דוח מבקר המדינה 59ב', עמ' 1,049.

אמנון כהן: ראינו לנכון לשים את הנושא הזה על סדר יומה של הוועדה מאחר שהשנה הבאה בעז"ה היא שנת שמיטה וצריך להיערך.

אמנון כהן: הדוח מציין מספר מקרים ודברים שהיו צריכים להיעשות.

אמנון כהן: מניסיון העבר אנחנו צריכים להימנע שרק במהלך שנת השמיטה נתחיל להזיז ולבדוק דברים ונתמוך בגופים.

אמנון כהן: כמו כן חשוב לנו לדעת בנושא המחירים בשנת השמיטה.

אמנון כהן: בשנת השמיטה הקודמת המחירים זינקו לשמיים, דוח מבקר המדינה מציין שהמחירים של אותה תוצרת עלו בממוצע ב- 66%.

אמנון כהן: הוועדה רוצה לראות שהמחירים מצטמצמים עד כמה שאפשר ושכל פערי התיווך שבדרך נופלים.

אמנון כהן: צרכני תוצרת הנמכרת ב"היתר מכירה" הם לרוב משפחות חרדיות ברוכות ילדים, וברור שרוב המזון שהן צורכות הוא ירקות ופירות, כמעט כל תבשיל או אוכל מורכב מירקות.

אמנון כהן: אנו צריכים לדאוג שידי המשפחות האלה תהייה משגת בשפע את המוצר הבסיסי של הירקות ולא לאפשר לעשות סיבוב על אזרחים שאין להם בררה, הם לכאורה לקוח שבוי שחייב לקנות, מה גם שהאיכות היא לא מי יודע וגם המחיר זועק לשמיים.

אמנון כהן: אולי נצטרך לקיים מספר דיונים בנושא כי אנחנו רוצים לראות את כל השרשרת, את כל החיבור: משרד החקלאות, הרבנות הראשית, המשרד לשירותי דת, חקלאים, יבואנים וכל מי שמתעסק בתחום.

אמנון כהן: נרצה לראות כל חוליה וגם לראות שהרווח יהיה סביר.

אמנון כהן: עגבנייה שעולה למגדל שקל בסוף מגיעה בסוף לצרכן הקצה שנאלץ לשלם עבורה 10 שקלים.

אמנון כהן: נצטרך לבחון את הנושאים האלה.

אמנון כהן: עיקר הדיון לראות איך בשנת השמיטה הקרובה כל השרשרת הזאת תיתן את המענה לטובת צרכני מדינת ישראל.

אמנון כהן: אני מבקש לקדם בברכה את תלמידי כיתה י"ב מבית הספר רוטנברג מרמת השרון, המורה אירית רז ברוכה הבאה.

אמנון כהן: תלמדי אותם אזרחות כדי שיהיו אזרחים מצוינים שבבוא העת הם יחליפו את חברי הכנסת.

אמנון כהן: זה הבית שלכם.

אמנון כהן: ברוכים הבאים.

אמנון כהן: בבקשה משרד מבקר המדינה תציגו את עיקרי הדוח, נראה את המצגת ולאחר מכן נקיים את הדיון.

<יובל חיו: אדוני היושב ראש, מכובדיי.

<יובל חיו: ראשית בפתח הדברים אציין שמדובר בביקורת שנערכה בדיעבד, דהיינו, זו ביקורת שנערכה באפריל 2008, החלה להיערך באפריל 2008 לגבי שנת השמיטה שהתחילה קודם לכן בתשרי תשס"ח.

<יובל חיו: אין דבר יותר נכון לבחון את פני הדברים ואנחנו מודים לוועדה שעושה דיון כרגע, תשעה חודשים לפני תשרי הקרוב.

<יובל חיו: אנחנו חושבים שזה זמן מתאים כדי לראות איפה עומדים הדברים ולאן הם מתפתחים.

<יובל חיו: אני אבקש ממנהלת האגף הגברת רונית אלימלך שעסקה בביקורת וריכזה אותה להקריא את עיקרי הממצאים.

<יובל חיו: בבקשה.

<רונית אלימלך: שנת שמיטה היא השנה השביעית במחזור של שבע שנים הנוהגת רק בארץ ישראל ובה הגבלות לפי ההלכה היהודית, ההגבלות הן בין היתר על מערכות הייצור החקלאיות ועל שיווק התוצרת החקלאית.

<רונית אלימלך: חלק מהצרכנים המקפידים לצרוך תוצרת המותאמת להגבלות של שנת שמיטה ומסתמכים על תוצרת שגודלה לפי "היתר מכירה" – מתן היתר לעבודות הקרקע והמסחר בשנת השמיטה באמצעות מכירת הקרקע.

<רונית אלימלך: חלקם אימצו פתרונות אחרים ובהם צריכת תוצרת מיובאת או תוצרת שגודלה בפיקוח "אוצר בית דין" שנועד לטפל בייצור תוצרת חקלאית של שנת השמיטה החל מגידולה וכלה בשלב חלוקתה לאוכלוסייה.

<רונית אלימלך: במרץ 2008 התקבל בכנסת "חוק ועדת שמיטה ממלכתית", התשס"ח, 2008, שנועד לסייע למדינת ישראל להיערך לקראת שנות השמיטה הבאות.

<רונית אלימלך: בחוק נקבע ששר החקלאות ימנה את הוועדה הראשונה עד סוף נובמבר 2008.

<רונית אלימלך: בדברי ההסבר להצעת החוק נכתב כי "על פי ההלכה היהודית קיום מצוות השמיטה מצריך הכנה מדוקדקת בכמה תחומים ובעיקר בתחום הכלכלי ובתחום החקלאי.

<רונית אלימלך: כיום העיסוק בשנת השמיטה והכנות לקראת השמיטה נעשים במהלך השנה שלפניה ולעיתים רק בחלקה.

<רונית אלימלך: הצעת החוק המתפרסת בזה נועדה לקבוע מנגנון לתכנון ולביצוע של ההכנות הנדרשות לקראת השמיטה ממש, ולא רק סמוך לשנת השמיטה" עיקרי הממצאים – אף שהסכום שהוקצב לשנת השמיטה התשס"ח עמד על 103 מיליון שקל, היה גדול פי ארבעה מהסכום שהוקצב לשנת השמיטה הקודמת.

<רונית אלימלך: להצעת ההחלטה על סכום התקציב לשנת לא צורפו מסמכי רקע הכוללים תחשיבים כלכליים שאמורים היו לשמש לקביעת הסכומים שהוקצו לנושא בכל מסגרת התקנות הייעודיות.

<רונית אלימלך: בשנת השמיטה תשס"ח החליטה מועצת הרבנות הראשית שלא לפי מדיניות הרבנות הראשית לדורותיה, לצמצם את הטיפול ב"היתר המכירה".

<רונית אלימלך: בהתאם לכך הקימה הרבנות הראשית לראשונה מטעמה מערך של "אוצר בית דין".

<רונית אלימלך: הקמתו של "אוצר בית הדין" לא אושר בממשלה או במסגרת רשמית אחרת ולא תוקצב.

<רונית אלימלך: פעילותו הונעה מהתקציב שיועד בטיפול ב"היתר מכירה".

<רונית אלימלך: משרד החקלאות והמשרד לשירותי דת לא נערכו מבעוד מועד לשנת השמיטה ולכן הקריטריונים למתן תמיכות פורסמו במהלך שנת השמיטה.

<רונית אלימלך: אלו תמיכות לחקלאים שצריכים לקבל השלמה מאחר והם אינם מתפרנסים בשנה הזאת.

<רונית אלימלך: הדבר גרם לעיכוב בהעברת התמיכות לחקלאים ופגיעה ביכולתם של משרדים אלה לבצע בקרה על עמידה בקריטריונים לעמידה בתמיכות.

<רונית אלימלך: סקר מחירים שעשה מבקר המדינה העלה כי מחירי התוצרת למהדרין גבוהים בכ- 66% בממוצע ממחירי אותה תוצרת שנמכרת לפי היתר מכירה.

<רונית אלימלך: אף שניתנו תמיכות לחקלאים המשווקים תוצרת למהדרין והטבות מס ליבואני תוצרת חקלאים לא הובטח שמחירי התוצרת יהיו דומים למחירי השוק.

<רונית אלימלך: בסיכום הדוח כתבנו: "על הרבנות הראשית לפעול לתכנון ולתקצוב של הערכות הנדרשת לשנת שמיטה ולביצועם מבעוד מועד ושבמסגרתם יקבעו: הגוף המבצע, אופן הביצוע, לוחות זמנים ונהלים וכן לגבש פתרונות לסוגיות הלכתיות ומשפטיות ולספק לחקלאים מידע על ההסדרים הנוהגים ועל האפשרויות העומדות בפניהם בשנת השמיטה".

<רונית אלימלך: עוד כתבנו בסיכום הדוח: "בהתחשב בכך שהרבנות הראשית שינתה את המדיניות שהייתה נהוגה ממועד הקמת המדינה שעליה הסתמכו חקלאים וצרכנים היא הפעילה "אוצר בית דין" מטעמה ושאוצרות בין דין פרטיים כבר פועלים וממלאים לכאורה את צורכי האוכלוסייה המקפידה לצרוך תצרוכת למהדרין, היה עליה לבחון על פי כללי מינהל תקין עם היבטים ניהוליים ועל פי שיקולים כלכליים האם נחוץ להקים "אוצר בית דין" שכזה.

<רונית אלימלך: הערנו כי על משרד החקלאות ועל המשרד לשירותי דת לקבוע לקראת שנת השמיטה נהלים וקריטריונים למתן תמיכות כדי לצמצם את פגיעה האפשרית בחלוקת התמיכות וכדי שיהיה אפשר לעשות בקרה בזמן אמת על הנתונים שצוינו בבקשות לתמיכה.

<רונית אלימלך: כמו כן, ראוי שוועדת השמיטה הממלכתית תיתן את דעתה על הפערים הגדולים במחירי תוצרת למהדרין לבין מחירי השוק כדי שגם ציבור צרכני המהדרין יוכלו לקנות תוצרת במחירי השוק.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: כבוד סגן השר, אני יודע שהיית בשדולה, אבל אבקש את ממנהלת הוועדה לפנות ליושב ראש הכנסת להפסיק לאלתר את כל השדולות בזמן דיוני הוועדות.

אמנון כהן: לא יכול להיות ששר צריך לחלוק את זמנו עם שדולות לפני שהוא בא לוועדה של הכנסת.

אמנון כהן: שדולה זו עבודה חשובה, אבל וועדת כנסת היא וועדה סטטוטורית ולכן אין לאף אחד שיקול דעת ללכת קודם לשדולה.

אמנון כהן: ראשית באים לוועדת הכנסת.

אמנון כהן: אם יש שיקול דעת אנחנו נבקש מיושב הכנסת לבטל את כל השדולות המתקיימות יחד עם פעילות הכנסת.

אמנון כהן: אתה אדוני כבוד סגן השר, אתה קודם כל בוועדה ואחר כך השדולה.

אמנון כהן: עם כל הכבוד, יש נושאים חשובים שאנחנו רוצים לפעול בכולם, כאן יש נושאים חשובים.

אמנון כהן: יש את ממציאי הדוח ואנחנו מבקשים תשובות.

אמנון כהן: אני אבקש לדעת מי מונה כראש ועדת השמיטה?

אמנון כהן: החוק מציין שיש ועדת שמיטה, מי עומד בראשה?

אלי בן-דהן: הרבנים הראשיים.

אמנון כהן: אני שואל משהו אחר.

אמנון כהן: הממונה מיהו?

אמנון כהן: כתוב: "יצוין שב- 2008 אימצה הכנסת גישה דומה וחוקקה את "חוק וועדת שמיטה ממלכתית".

אמנון כהן: יש מישהו מטעמם.

אלי בן-דהן: פה כתוב "הרבנים הראשיים לישראל הם העומדים בראש ועדת שמיטה ממלכתית" – הם מינו מטעמם ועדה שעומדים בראשה הרב יעקב אריאל והרב אברהם יוסף.

אמנון כהן: מי ממונה על השמיטה?

אמנון כהן: <קריאה:> אני רוצה להסביר.

אמנון כהן: מה יש להסביר.

אמנון כהן: אני מבקש לדעת מיהו האדם?

<צביקה כהן: שר החקלאות מינה וועדת שמיטה על פי החוק.

<צביקה כהן: אותה ועדת השמיטה מינתה את שני הרבנים הראשיים כאחראים על - - -

אמנון כהן: אני מכיר את זה ולכן אני שואל.

<צביקה כהן: מינתה אותם כאחראים על הוועדה.

<צביקה כהן: הם מינו את הוועדות שלהם משנת 2001-2012.

<צביקה כהן: הוועדה הזו מינתה וועדת משנה שתוכל לעבוד כי יש מעט אנשים, בין היתר אני צביקה כהן ממשרד החקלאות, בין היתר גם אנשים אחרים ברמה הביצועית.

<צביקה כהן: בנוסף למה שאמר כבודו - - -

אמנון כהן: מיהי הכתובת שאליה אוכל לבוא בטענות שלא עשתה עבודה, כן עשתה עבודה.

אמנון כהן: אתה הכתובת?

<צביקה כהן: אני הכתובת במשרד החקלאות.

אמנון כהן: לא משרד החקלאות.

אמנון כהן: מי בוועדת שמיטה הממלכתית?

<צביקה כהן: אני הכתובת בנושאי חקלאות.

<צביקה כהן: אני יכול להעיר על חלק הרקע של הגברת.

אמנון כהן: מסמכי רקע הכנתם לשנה הבאה, תחשיבים כלכליים?

<צביקה כהן: לתקציב כן.

<צביקה כהן: התקציב כרגע בדיונים במשרד האוצר, המסמכים נמצאים אצלם.

<צביקה כהן: אנחנו מבוססים על מה שהיה בשמיטה הקודמת, אנחנו יודעים להגיד למשל שלמשביתי משקים נתנו כך וכך מיליונים, בשנה הקרובה נצטרך, מאחר והאוכלוסייה גדלה ולהערכתנו יהיו יותר משביתים, נצטרך עוד 3%, 4%, זה תקציב המשביתים.

<צביקה כהן: אנחנו יודעים להגיד למשל על תקציב המשתלות נושאות פרי, משתלות שלא יכולות למכור בשנת שמיטה, תקציב בשמיטה הקודמת היה 15 מיליון שקל, להערכתנו אנחנו צריכים עוד גידול בתחום הזה כי יש גידול בכל נושא הנטיעות.

<צביקה כהן: כך עשינו גם בנושא ההשקעות במגזר המיעוטים, טיפה הורדנו כי הביצוע היה טיפה נמוך בשמיטה הקודמת.

אמנון כהן: איך יקבלו את התמיכה החקלאים הזקוקים?

אמנון כהן: אני שואל על פי הדוח.

אמנון כהן: איך מונעים מצב שרק באמצע השנה מתחילים את התהליך?

אמנון כהן: החקלאי צריך לדעת איך הוא נערך.

אמנון כהן: קודם כל תגיד אני מתקן את הדוח ורק אחר כך תאמר לי איך נערכת.

אמנון כהן: הדוח מציין שלאנשים האלה לא היה מה לאכול כי התהליך התחיל רק באמצע השנה.

אמנון כהן: אני לא רוצה שנגיע לאותו מצב, אני מבקש לדעת עכשיו מה התמיכה שהוא יקבל.

אמנון כהן: איפה זה עומד.

אמנון כהן: קיבלו כבר המלצות, יש טופס שממלאים?

<צביקה כהן: למרות שהתקציב עדיין לא אושר, אני אומר לך שעד סוף חודש ינואר בכל מה שקשור לחקלאות, קרי, משתלות, משביתים, יישום וכל הנהלים שהם ארבעה-חמישה נהלים שקשורים לחקלאות, אנחנו נפרסם את הערות הציבור עד סוף חודש ינואר.

אמנון כהן: למה עד עכשיו אין לכם שום דבר?

אמנון כהן: למה להמתין?

אמנון כהן: למה עד סוף ינואר?

אמנון כהן: היה לכם שבע שנים לעבוד.

<צביקה כהן: אין תקציב.

אמנון כהן: לא תקציב, נהלים, נהלים למי מגיע ולמי לא מגיע.

אמנון כהן: מה הבעיה?

<צביקה כהן: נהלי העבודה מוכנים ונפרסם אותם עד סוף חודש ינואר, וגם פה יש בבעיה מסוימת כי אין תקציב שמיטה עדיין.

אמנון כהן: מי אחראי על תקציב שמיטה?

<צביקה כהן: אנחנו מנסים לעבוד עם האוצר ולקבל כסף.

<צביקה כהן: כרגע הדברים - - -

אמנון כהן: משרד החקלאות?

<צביקה כהן: משרד החקלאות יחד עם האוצר.

אלי בן-דהן: נלחמים כי בחוק לא כתוב מה גודל התקציב, זו הבעיה של החוק הזה.

אמנון כהן: טוב שזה לא כתוב, כי בכל פעם הוא גודל או יורד, למה לכתוב?

אמנון כהן: לכן כתוב שתביאו את התחשיב הכלכלי, את המסמכים לאוצר ומשרד האוצר ידע לעבוד.

<צביקה כהן: אין שיניים לחוק.

<צביקה כהן: בחוק לא כתוב סכום התקציב, כתוב רק שיהיה תקציב ואחר כך נקבע מהו.

<צביקה כהן: אנחנו מדברים עם האוצר והתשובה אין תקציבים.

<צביקה כהן: לכן לפני שיש נהלים ובכלל - - -

אמנון כהן: ידידי, אתה אל תשב שבע שנים ועכשיו תבוא ותגיד אין חוק אין תקציב.

אמנון כהן: אתה שנה קודם, לפני שנתיים היית צריך לבוא ולומר שבחוק יש לקונה וצריך לתקן אותו.

אמנון כהן: יש לך שר חקלאות, יש לך שר הדתות, אתה היית צריך להביא את זה לממשלה.

אמנון כהן: מה אתה מלין כעת?

אמנון כהן: אנחנו באים לתקן.

אמנון כהן: מצפים מאיש מקצוע שתאמר שאתה רוצה לתת את המענה, אבל אין לך תקציב.

אמנון כהן: אין תקציב אתה צודק, אבל למה עכשיו?

אמנון כהן: מתי משרד החקלאות ביקש לעלות את הנושא?

אמנון כהן: התקציב הוא דו-שנתי לשנים 2013-2014, בשנת 2014 יש לנו שנת שמיטה לכן צריך להיערך ולהקצות בבסיס התקציב סכום כזה וכזה.

אמנון כהן: את זה אמרת?

<צביקה כהן: כן.

<צביקה כהן: אנחנו מנהלים את הדיונים האלה משנת 2011.

<צביקה כהן: אני כבר יודע מה לדעתי צריך להיות בסוף 2011.

<צביקה כהן: יש את דוחות וועדת שמיטה הממלכתית עם תקציב.

<צביקה כהן: יש דוחות עם תקציב, עם המלצה לתקציב.

<צביקה כהן: אני יוכל לומר שרק בימים האחרונים ישנו סיכום עקרוני, או כיוון עקרוני.

<צביקה כהן: אנחנו נוציא נהלים להערות הציבור גם כשעדיין המחליטים לא יהיו - - - -

אמנון כהן: חקלאים שזקוקים לתמיכה, מתי כל אחד ידע אם הוא זכאי או לא זכאי?

אמנון כהן: אל תיתן כסף, רק שידע אם הוא זכאי או לא.

<צביקה כהן: חקלאים שזכאים לתמיכה הם רק בכשלי שוק, רוב החקלאים מגדלים ב"היתר מכירה", ואת זה אתה יודע.

אמנון כהן: תן לי פתרון.

<צביקה כהן: אנחנו עבדנו, עשינו.

<צביקה כהן: רוב החקלאים מגדלים ב"היתר מכירה".

<צביקה כהן: הם לא צריכים תמיכות.

<צביקה כהן: צריכים תמיכות במקום שיש כשלי שוק מסוימים, ואני יכול גם אותם להסביר לך.

<צביקה כהן: יש חקלאים שרוצים להשבית את משקם מתוך אמונה שאסור לגדל.

<צביקה כהן: כאדם בלי כיפה על הראש אני חושב, שצריך לתמוך בהם כדי שתהייה להם הכנסה מסוימת בשנת שמיטה.

<צביקה כהן: בנינו נהלים כבר בשנת 2007, את אותם נהלים נפרסם לציבור עד סוף החודש.

<צביקה כהן: כל חקלאי שרוצה להשבית יודע איך לעשות את זה.

<צביקה כהן: ההבדל שבהערת מבקר המדינה, ההבדל היחיד הוא שבשמיטה הקודמת פרסמנו את הנהלים בחודש תשרי כי גם הכסף הגיע בחודש תשרי.

<צביקה כהן: השנה נפרסם את הנהלים להערות הציבור כבר בסוף החודש.

<צביקה כהן: התהליך אחרי ההערות הוא כשבועיים-שלושה.

<צביקה כהן: ברגע שהאדם יודע שזה הכיוון תהייה הערה פה או הערה שם.

<צביקה כהן: הנוהל הסופי יהיה בערך בעוד שבועיים עד חודש.

אמנון כהן: סוף חודש פברואר?

<צביקה כהן: אני לא יכול להתחייב.

<צביקה כהן: אתה יודע יש עורכי דין וחשבים, אבל הציבור ידע, הציבור שרוצה להשבית הוא ציבור קטן.

<צביקה כהן: נוהל של משתלות – נוהל מאוד בעייתי, משתלות פרי לא יכולות למכור בשנת שמיטה פרי, שתילים לחקלאים, אנחנו צריכים לתמוך בהם בשנה הזאת.

<צביקה כהן: גם את הנוהל הזה נטייב מהנוהל הקודם ונפרסם אותו עד סוף ינואר להערות הציבור.

<צביקה כהן: כן הפקנו לקחים וכן החוק הזה מומש.

<צביקה כהן: אנחנו קיימנו ישיבות, קיימנו דיונים.

<צביקה כהן: אני יכול להמשיך ולומר מילה אחת לגבי "אוצר בית דין הממלכתי" – בוועדה הממלכתית קיבלנו החלטה עם הרבנים הראשיים לשעבר, שלא יהיה יותר "אוצר בית דין ממלכתי", זה לא נכון, יש "היתר מכירה" שהוא ממלכתי ויש "אוצרות בית דין" פרטיים אז שהם יעשו לציבור.

אמנון כהן: אחד שרוצה "אוצר בית דין" לא יהיה לו.

אמנון כהן: אבל איך יקבע מי יפעיל?

אמנון כהן: מכרז?

<צביקה כהן: "אוצרות בית דין" פרטיים יקומו לבד.

<צביקה כהן: הממלכה לא תעשה "אוצר בית דין".

אמנון כהן: מי יפקח על המחירים?

אמנון כהן: יקימו לבד בלי פיקוח וירביצו מחירים.

אמנון כהן: אני אסביר גם לגבי פער של 66% במחירים.

אמנון כהן: מבקר המדינה - - -

ישראל אייכלר: לפני כן אני מבקש לדעת מה זה "הממלכה החליטה שאין אוצר בית דין" היא יכולה להחליט שאין שנת שמיטה בכלל.

<צביקה כהן: חס ושלום.

<צביקה כהן: הרבנות והאוצר - - -

ישראל אייכלר: אין ברבנות כאלה שרוצים "אוצר בית דין"?

<עודד וינר: ברשות היושב ראש אסביר בעניין "אוצר בית דין".

<עודד וינר: בוודאי שישנם "אוצרות בית דין", ישנם שלושה מכונים שלמעשה עונים על כל פלחי האוכלוסייה.

<עודד וינר: יש את מכון התורה בארץ שעונה לציונות הדתית.

ישראל אייכלר: אבל לא של הרבנות, למה מכונים פרטיים?

<עודד וינר: קודם כל כי הם עשו את זה בצורה מקצועית מעולה על כל המשתמע מכך.

<עודד וינר: "אוצר בית דין" של הרבנות הראשית בפעם הקודמת, לצערנו, מחוסר תקציבים או כיוון שהאנשים התרגלו באמצעות "אוצרות בית דין" הקיימים במשך כמה וכמה שמיטות, לרכוש דרכם, זה לא פעל כראוי, לא עבד כראוי ולא קנו דרכו ולכן זה הוא לא היה ריאלי ולא רלוונטי וגרם לציבור לא לקנות ב"אוצר בית דין" זה.

<עודד וינר: על כן החלטנו שהעניין הזה מבוזבז.

אמנון כהן: הבנתי.

אמנון כהן: מי יפקח על המחירים שם?

<עודד וינר: זו שאלה אחרת, השאלה למשרד החקלאות.

<צביקה כהן: המחירים עליהם העיר המבקר הם המחירים של הייבוא, תוצרת למי שלא אוכל גידול הארץ.

אמנון כהן: אני צריך לדאוג לצרכן, לא מעניין אותי איך מגיעה הסחורה לשווקים, לא יתכן שקיים פער של 66%.

אמנון כהן: אתם הרגולטורים שצריכים לדאוג שלא יעשו סיבוב על סיבוב על סיבוב על חשבון הצרכן.

אמנון כהן: תאמר לי בבקשה מהו הפתרון, תגיד לי שאין פתרון, נחפש אותו.

<צביקה כהן: אני לא אומר לך שאין פתרון.

<צביקה כהן: אנחנו כרגולטורים של משרד החקלאות יודעים להגיד שכל מי שרוצה תוצרת טרייה, כל מי שצריך ולא אוכל את "היתר המכירה", נאפשר במנגנונים שלנו ייבוא ללא מכס.

<צביקה כהן: אם הציבור שלכם, אני לא יודע ואני לא יכול לפקח על הציבור שלך - - -

אמנון כהן: לא שלי, הוא של עם ישראל.

<צביקה כהן: הציבור שלא אוכל "היתר מכירה" הוא הבעיה.

<צביקה כהן: הציבור הזה צריך לאכול תוצרת טרייה שהיא או מיובאת או מנכרי.

<צביקה כהן: אני לא מפקח על המחירים.

<צביקה כהן: אני כן אוכל לומר לך שאנחנו נדאג, ודאגנו אז, שלפחות על הגזר שמגיע מחו"ל לא ישולם שקל מכס כדי שלא יועמס על הצרכן גם המכס של הגזר הזה.

<צביקה כהן: אני לא יודע לפקח על המחיר, אני יודע להגיד שיהיה יבוא רציף וסדיר ללא מכס.

<צביקה כהן: זה הרעיון.

אמנון כהן: הוא יחשב לצרכן כאילו שילם מכס.

אמנון כהן: איך אני בודק את זה?

<צביקה כהן: אני לא יודע לפקח על זה.

<צביקה כהן: אני משרד החקלאות לא יודע לפקח על המחירים בסיטונאות ייבוא.

אמנון כהן: יש לנו נציג משרד הכלכלה?

אמנון כהן: ואליכם אנשי הרבנות, איך צריך לפקח על המחירים?

<עודד וינר: בעניין הזה אנחנו בוודאי לא גוף מפקח על מחירים.

<עודד וינר: בעניין הזה צביקה כהן צודק.

אמנון כהן: כמדינה אנחנו אומרים לא תשלם מכס כי אנחנו רוצים להוזיל את המחירים.

אמנון כהן: אתה היבואן לא משלם מכס, אבל כשזה מגיע לצרכן הסופי הוא משלם כאילו יש מכס.

אמנון כהן: על זה אני מסתכל.

אמנון כהן: מי ידאג לו שבסופו של דבר המחיר של סוחרה מיובאת יהי אפילו זול מתוצרת ש"בהיתר מכירה"?

אמנון כהן: מי יפקח?

<עודד וינר: ראשית אדוני היושב ראש צודק במאה אחוז.

<עודד וינר: ההלנה הראשונה צריכה להיות על אותם מוכרים שמוכרים במחירים מופקעים בניגוד להלכה.

<עודד וינר: השוק הוא שוק חופשי.

<עודד וינר: ברגע שהמדינה מאפשרת יבוא ללא מכס - - -

אמנון כהן: גם בתחום הסלולר זה היה, היינו שבויים, אבל ברגע שזה נפרץ המחירים ירדו.

אמנון כהן: אני כמדינה צריך לתת את הפתרון.

אמנון כהן: זה לא שוק חופשי, זה שוק ריכוזי כי יש כאן אינטרס.

אמנון כהן: הוא ריכז אצלו.

אמנון כהן: כמה יבואנים השתלטו על השוק וגם תאמו מחירים ביניהם.

אמנון כהן: יגיד לו 'מה אתה פרייר, מה אתה מוכר בזול, בוא נעשה קרטל בינינו'.

אמנון כהן: עכשיו יכנסו אנשי ההגבלים העסקיים, לא צריך את זה.

אמנון כהן: תדאג מראש למנוע את זה.

אמנון כהן: למצוא מראש מנגנון כדי לשמור על המחירים.

אמנון כהן: זו הנקודה.

<עודד וינר: כאן צריכים את משרד הכלכלה.

<עודד וינר: הדוח מצביע על עובדה שהמחירים הם גבוהים ב- 66%.

<עודד וינר: לנו אסור לומר אנחנו לא יודעים לטפל בזה.

<עודד וינר: המדינה יכולה לטפל בכל.

<עודד וינר: צריך לדעת לטפל ולמצוא את המנגנון.

ישראל אייכלר: התשובה היחידה היא להציף את השוק.

<עודד וינר: או הסברה.

<עודד וינר: לדעתי הסברה גם מתאימה.

אמנון כהן: צביקה כהן בבקשה שני דברים נוספים.

אמנון כהן: נמצא כאן החוק שדיברת עליו, חוק טוב.

אמנון כהן: מינו את החברים החדשים, כאן כתוב שתקופת הכהונה היא לשבע שנים.

אמנון כהן: האם שבע השנים הסתיימו והחברים החדשים כבר מונו?

<צביקה כהן: החוק הוא משנת 2008.

<צביקה כהן: לדעתי הם מונו בשנת 2009.

אמנון כהן: בחוק מצוין שאתם צריכים בכל שנה לדווח לוועדת הכלכלה.

אמנון כהן: בכל ינואר יש לדווח לוועדת הכלכלה.

אמנון כהן: "הוועדה תגיש לשר בחודש ינואר בכל שנה דין וחשבון הכולל את סיכום פעולותיה והשר יגיש לוועדה עד 31 במרץ בכל שנה".

<צביקה כהן: לשר החקלאות הגשנו את הדוח.

אמנון כהן: הוא הגיע לוועדת הכלכלה?

<צביקה כהן: אנחנו העברנו לשר החקלאות.

אמנון כהן: אם זה היה מגיע לוועדת הכלכלה היינו יודעים להגיב.

אמנון כהן: פתאום היינו מגלים, כמו שאמרת, שיש חוסר תקציבי או שהוא אינו מוסדר.

אמנון כהן: ולא היינו מחכים לרגע אחרון.

אמנון כהן: אתה צודק כי אתה צריך לבצע את העבודה ואנחנו כמחוקקים צריכים לתת לך את הכלים, אבל לך אין כלים ואני מבקש ממך עבודה.

אמנון כהן: לא יכול להיות כך.

אמנון כהן: אתה צריך לומר את זה.

אמנון כהן: האם השר ידע שבתוך החוק אין תקציב?

<צביקה כהן: ברור.

<צביקה כהן: השר קיבל את תמצית כל הדיונים.

<צביקה כהן: סגן השר, איך אתם נערכים?

<צביקה כהן: נראה כעת את עבודת המטה שעשיתם.

<צביקה כהן: כמובן בנושא המחירים בדיון הבא נרצה לדעת מה נעשה.

אלי בן-דהן: זו לא האחריות שלנו, אבל אנחנו נטפל.

אלי בן-דהן: יציג את המצגת ירון קטן, יועץ המשפטי בלשכה המשפטית שלנו.

<ירון קטן: עד לפני כחודשיים הייתי היועץ המשפטי של הרבנות הראשית.

<ירון קטן: שנת תשע"ה היא שנת שמיטה ועל פי ההלכה יש כללים מיוחדים בנוגע לעבודה בקרקע, בטיפול בתוצרת החקלאית.

<ירון קטן: לפני כמה חודשים החליטה הממשלה להטיל את אחריות הטיפול על המשרד לשירותי דת - - -

יעקב אשר: איזו החלטת ממשלה?

יעקב אשר: מי היה צריך להיות אם לא הייתה החלטת ממשלה?

<ירון קטן: זה היה מחולק בין משרדים שונים, הרבנות הראשית עסקה בזה בפעם הקודמת יחד עם משרד החקלאות והפעם המשרד לשירותי דת קיבל את האחריות בהחלטת הממשלה.

יעקב אשר: בעצם לקחו את הסמכות מהרבנות הראשית.

<ירון קטן: לא לקחו, הרבנות יחד עם המשרד לשירותי דת.

יעקב אשר: למה היו צריכים החלטת ממשלה?

אלי בן-דהן: כדי לקבוע מי אחראי על התקציב.

יעקב אשר: מי ניהל את השמיטה הקודמת?

<ירון קטן: הרבנות הראשית הייתה תחת משרד ראש הממשלה, והתקציב עבר ישירות דרך הרבנות הראשית.

<עודד וינר: בפעם שעברה התקציב היה 103 מיליון שקל מתוכם 6 מיליון שקל בלבד נועדו לפעולות הרגולטור של הרבנות שעברו דרכנו היות והפעם במסגרת ההסכם הקואליציוני משרד הדתות קיבל על עצמו את העניין הזה.

<עודד וינר: למשרד הדתות יש הרבה יותר כלים והרבה יותר יכולות מבצעיות-ביצועיות מאשר לרבנות הראשית, לכן זה עבר אליו.

<עודד וינר: יש לציין, וגם תראו, אנחנו עובדים יד ביד.

<עודד וינר: רק אתמול בערב התקיימה ישיבה נוספת - - -

אמנון כהן: בזכות הדיון של היום.

<עודד וינר: אשריך אתה מזכה את הרבים.

<עודד וינר: כל הזמן מתנהלים דיונים וישיבות.

יעקב אשר: יש בסמכותך סמכות ביצועית?

יעקב אשר: הרי המשרד הוא רק סמכות ביצועית - - -

<עודד וינר: כל הסמכויות ההלכתיות והנחיות ההלכתיות נותרו בידי הרבנות הראשית.

יעקב אשר: אתה אומר שזה הועבר בהסכם קואליציוני, יש כאן אולי איזו מגמה של הלאמה כזאת או אחרת?

אלי בן-דהן: ממש לא.

<ירון קטן: המשרד קיים מספר פגישות גם עם הרבנים הראשיים הקודמים וגם עם החדשים שנבחרו וגם עם וועדת השמיטה שמונתה על ידי הרבנות הראשית: הרב יעקב הראל שליט"א והרב אברהם יוסף.

<ירון קטן: נלמדו העקרונות של מה שנעשה בשנת השמיטה הקודמת, יצירת מנגנון תיאום בין המשרדים הרלוונטיים וכמובן עיון בדוח מבקר המדינה והפקת הלקחים.

<ירון קטן: זה לגבי הסקירה הכללית של מה שנעשה.

<ירון קטן: צריך לחלק את העבודה לשלושה שלבים.

<ירון קטן: חילקנו לשני חלקים עיקריים: הכנות לקראת שנת השמיטה והשלב השני עבודות בשנת השמיטה עצמה.

<ירון קטן: את העבודות לקראת שנת השמיטה צריך לחלק לכמה שלבים: ההיבט ההלכתי, כמו שהזכיר מנכ"ל הרבנות הראשית בראש הפירמידה עומדת הרבנות הראשית שמינתה את וועדת השמיטה והיא הקובעת, והיא אמורה ללוות בהמשך את ההתייחסות ההלכתית ביחס העבודה בקרקע ולגבי השלבים השונים: השבתה, מה כולל "אוצר בית דין", מהם הכללים ההלכתיים ומה כולל "היתר המכירה" – זו האחריות הבלעדית של הרבנות הראשית.

<ירון קטן: מיפוי החקלאים והשטחים החקלאיים – בדיקה של כמה חקלאים יש, מי רוצה ומעוניין ובאיזה סוג פתרון לשנת השמיטה, מן הסתם יהיו כאלה שלא יתעניינו בכלל – באחריות המשרד לשירותי דת יחד עם משרד החקלאות.

<ירון קטן: כמובן בהכוונה הלכתית של הרבנות הראשית.

<ירון קטן: אפרט, מפגשים עם חקלאים ואגודות שיתופיות, בעלי קרקעות - - -

אמנון כהן: יש לך מיפוי של כולם?

<ירון קטן: קיבלנו רשימה ממשרד החקלאות ועכשיו המכרז, אדבר עליו בהמשך, תהייה חברה שתפעיל אנשים בשטח, הם יפגשו עם כל בעלי הקרקעות - - -

אמנון כהן: יש להם נתונים?

<קריאה: כן.

<קריאה: משתמשים בנתונים שלהם.

<קריאה: בחודשיים האחרונים עברתי בין משרד החקלאות ובין כל מי שעוסק בענייני החקלאים.

<קריאה: אספתי רשימות וכעת אני מארגן אותן כדי להעביר לחברה שתבחר.

<קריאה: נקים מסד נתונים מאוד מאורגן.

<קריאה: רוב הנתונים כבר אצלי.

<ירון קטן: אמשיך את הסקירה הכללית.

<ירון קטן: כמובן לשם הסברה והדרכה מה המשמעות של שנת שמיטה.

<ירון קטן: גם להסביר לכל אחד את האפשרויות.

<ירון קטן: נפגשים גם עם הרבנים המקומיים ועם המועצות המקומיות לצורך שיתוף פעולה וקבלת הדרכה פרטנית, וכמובן כדי לקבל את הגיבוי ההלכתי.

<ירון קטן: את זה עושה המשרד יחד עם הרבנות הראשית.

<ירון קטן: ביצוע "היתר המכירה" – איפה שמתאים ועל פי הכללים, לבעלי הקרקעות ומינהל מקרקעי ישראל והגורמים הרלוונטיים.

<ירון קטן: הכנסת התשתית ל"אוצר בית דין" – כמו שנאמר כאן, ההחלטה כנראה תהייה ללכת "לאוצר בית דין" פרטיים שהמשרד רק יפקח ויראה שהם פועלים בצורה נכונה, עד כמה שניתן לפקח.

אמנון כהן: מה אתה עוד צריך?

אמנון כהן: איזו תשתית נוספת אתה צריך?

<ירון קטן: לגבי התשתית לראות איפה מתאים, אני מניח שלא כל אחד יודע מה המשמעות ואיפה זה מתאים ומה סוג התוצרת המתאימה ל"אוצר בית דין".

אמנון כהן: תוסיף בבקשה, פלוס פיקוח על המחירים.

אמנון כהן: תוסיף אחרי התשתית ל"אוצר בית דין".

אלי בן-דהן: מקובל.

<ירון קטן: רשמתי.

<ירון קטן: הכנת דוח סקירת מצב – אנחנו רוצים שהוא יבוצע בעוד ארבעה-חמישה חודשים כדי שיוכלו לקבל ההחלטות לקראת השלב הבא.

<ירון קטן: אני מניח שעל פי ההיענות לשלב הראשון ועל פי מספר החקלאים והרצונות שיצטרכו, הרבנות הראשית תקבל החלטה לגבי היקף "היתר המכירה", לגבי היקף "אוצר בית דין" וכל הדברים הרלוונטיים על פי הנתונים שיתקבלו.

<ירון קטן: אנחנו מקווים שלחברה שתצא לפועל תהייה אפשרות להתקדם.

אמנון כהן: מעיין נשר, נציגת משרד האוצר, נאמר לי פה מנציג משרד החקלאות שכבר העבירו לכם מסמכי רקע ותחשיבים כלכליים להיערכות לשנת שמיטה המתקרבת.

אמנון כהן: אתם אמורים לכנס עבודת מטה ולומר מהו הסכום, 100, 200 מיליון, איפה זה עומד?

<מעין נשר: ישבו איתנו ממשרד החקלאות וגם נציגי המשרד לשירותי דת והראו לנו תחשיבים כלכליים.

<מעין נשר: את מה שחסר אהוד וצביקה כהן הבטיחו לשלוח.

<מעין נשר: אנחנו צריכים נתונים מפורטים למשל מהי התמיכה עבור דונם ומה צריך בשטח.

אלי בן-דהן: מה הכוונה "בינינו לבין המשרד לענייני דת"?

אלי בן-דהן: את מתכוונת מהמקורות שאין לנו.

<מעין נשר: הסיכום הבין-משרדי שנדון עם נציגי משרדך, נציגי משרד הכלכלה ואיתנו.

<מעין נשר: אנחנו מקווים שהסיכום ייסגר בימים הקרובים.

<מעין נשר: תהייה חלוקת נטל בין כלל המשרדים ושכל אחד יממן את חלקו.

<מעין נשר: בנוגע לפיקוח המחירים, נאמר כאן על ידי החברים שאין פיקוח על מחירים למעט על מספר מוצרים שתחת החוק יש עליהם פיקוח.

<מעין נשר: אני לא חושבת שיש מקום לעשות פיקוח מיוחד לשנת שמיטה.

<מעין נשר: אם יש ציבור שאוכל פירות וירקות שהם לא "בהיתר מכירה" במכסות פטורות ממכס ויש כמה יבואנים שעושים עליהם "סיבוב" – בסופו של דבר אתם ציבור מאוד חזק, יש פתרון שנקרא אינפורמציה מלאה.

<מעין נשר: אם הציבור יודע בכמה היבואן ייבא והוא גם יודע שהוא לא שילם מכס, שיבוא ויאמר שהוא לא קונה את הגזר הזה במחיר מופקע עכשיו, כי הוא יודע שזה לא עלה לו במחיר שהוא מוכר.

<מעין נשר: זה הפתרון.

<מעין נשר: בסופו של יום הציבור יודע לעשות מחאה צרכנית ולהוריד מחירים.

<מעין נשר: המקום של הרגולטור - - -

אמנון כהן: מסגרת סבב הדיונים תוך שבועיים-שלושה תסתיים?

<מעין נשר: בעזרת ה'.

ישראל אייכלר: שמעתי עכשיו ברדיו שהתירו עכשיו ייבוא ירקות מחו"ל, בתיאום משרד האוצר ומשרד החקלאות, כדי להוזיל את המחירים בשוק.

ישראל אייכלר: האם יש לכם פיקוח על המחירים של אותם יבואנים כדי שלא ייקחו לכיס שלהם את הפטור מהמכס שנתתם אלא זה יעבור לטובת הצרכן?

<מעין נשר: אין לנו פיקוח.

<מעין נשר: את המכסות מחלק משרד החקלאות.

<מעין נשר: כל הזמן אנחנו חושבים על מנגנונים כאלה.

<מעין נשר: אפשר להציע למשרד החקלאות שאם הם רוצים לעשות פיילוט לקראת השמיטה, לעשות מכרז ליבואן שרוצה את המכסה הפטורה ממכס אם הוא מתחייב לייבא את הסחורה לצרכן במחיר מוזל.

<מעין נשר: אנחנו בהחלט רוצים ללכת לפתרונות בכיוון הזה ואנחנו נברך אם משרד החקלאות יעשה את זה.

<צביקה כהן: אם את תעזרי לי בתקנים לפקח על היבואן.

<מעין נשר: אני לא מדברת על פיקוח, חס וחלילה, אנחנו לא מדברים כאן הפיקוח.

<מעין נשר: אנחנו חושבים שפיקוח על מחירים זה משהו, סליחה שאני אומרת את זה כאן בוועדה בשידור, אנחנו כממשלה לא יודעים לעשות את זה הכי טוב, אנחנו גם חושבים שהשוק יודע לעשות את זה יותר טוב מאיתנו.

<מעין נשר: לדעתנו זה פתרון שבסוף נחסמת התחרות, זה פתרון קיצוני שנועד לכשלי שוק חריגים ובטח לא משהו נקודתי.

אמנון כהן: שנת שמיטה היא חריגה.

<מעין נשר: היא חריגה כי היא פעם בשבע שנים, אבל זה לא מקרה חריג.

<מעין נשר: הצעתי לצביקה כהן שאם הם רוצים לחלק את המכסות האלה במכרז ליבואן בצורה שלא כל הקודם זוכה אלא מי שמבטיח לייבא במחיר הכי זול לצרכן הוא זזה שיזכה.

ישראל אייכלר: בכל פטור שהמדינה נותנת יש תנאים לפטור?

<מעין נשר: אם אתה מקנה לו במכרז אתה מלכתחילה תקבל תשובה בכמה הוא הולך למכור.

<מעין נשר: יש אלמנט פיקוחי אבל גם יש אלמנט תחרותי.

<צביקה כהן: אם ככה זה יהיה, הציבור החרדי יישאר בלי סחורה.

<צביקה כהן: אתה בסוף תיתן לשני יבואנים, אתה יודע איזה מונופול יהיה לך?

<צביקה כהן: החכמה היא לתת להרבה יבואנים.

אמנון כהן: כל מי שרוצה לייבא במחיר שאתה תקבע.

<צביקה כהן: אני יכול לקבוע מחיר?

<צביקה כהן: ואם הגזר עולה בהולנד 4 שקלים לק"ג, אני אקבע לו את המחיר?

ישראל אייכלר: לפי הפטור שהוא יקבל מהמכס.

ישראל אייכלר: הסכום שהוא מקבל פטור שיוזיל לצרכן.

<צביקה כהן: הפטור הוא אפס.

ישראל אייכלר: תכמת את הפטור.

<צביקה כהן: אתה יודע שאין מכס על קפה, על קטשופ, אין מכס על קמח, רוב הייבוא לישראל הוא ללא מכס.

<צביקה כהן: מישהו יודע לקבוע מחירים?

<צביקה כהן: אם אתם רוצים שיהיה לי מנגנון של 15 עובדים שיקבעו מחירים, אין לי בעיה.

<צביקה כהן: לדעתי, ראשית אני לא כל כך מכיר את הסקר שקבע שיש 66% פער, אבל ברגע שוועדת שמיטה, למשל העדה החרדית יודעת שהיא צריכה 4,000 טון תפוחי אדמה והיא בוחרת את היבואנים שלה והיא הנותנת את הכשרות בחנויות שלה, אני די בטוח שהמחירים לא עולים ב- 66%.

יעקב אשר: איפה הם כן עולים?

אמנון כהן: הם עולים, להפך בגלל שהוא בלעדי והוא מביא את כל תפוחי האדמה.

אמנון כהן: הכסף יענה על הכול.

אלי בן-דהן: הנושא הוא באמת נושא חשוב.

אלי בן-דהן: אני יוצא מנקודת הנחה, ואני בטוח שדוח מבקר המדינה אכן מצא שהיו מקרים של 66%.

אלי בן-דהן: אנחנו צריכים להסכים בינינו שאסור להסכים לפערים כאלה.

אלי בן-דהן: צריך למצוא את הפתרונות.

אלי בן-דהן: אני לא יודע מהו הפתרון.

אלי בן-דהן: אני מוכן לקבל על עצמי, אבדוק ואכנס לעומק הנושא.

אלי בן-דהן: אסור להסכים לכך.

<מעין נשר: זו בעיה כלל משקית.

<מעין נשר: פער התיווך הסיטונאי למחיר לצרכן עמד בממוצע השנה על 60%, בשנה שעברה עמד על 48%, אלו נתונים שקיבלתי בדיוק אתמול.

אלי בן-דהן: אבל כאן מדובר על משהו אחר.

אלי בן-דהן: על גזר מיובא ועל גזר ב"היתר מכירה".

<מעין נשר: בוועדת כלכלה אנחנו דנים על תיקון בחוק ההגבלים שאמור לפתור חלק מפער התיווך הגדול הזה ולהקל על הפער שבין החקלאי לצרכן וגם בין היבואן לצרכן.

<מעין נשר: אנחנו חושבים שהכלי הנכון הוא לאפשר תחרות של כמה שיותר יבואנים - - -

אמנון כהן: זה כולל גם את שנת השמיטה?

<מעין נשר: יש דיונים "בחוק המזון" בוועדת הכלכלה שאמורים לפתור את בעיית הריכוזיות וההסדרים הבעייתיים בין הספקים לרשתות הקמעוניות.

<מעין נשר: תאמרו לחבר'ה להזדרז עד לשנת השמיטה וגם כדי לעזור לפתרונות בשנת השמיטה.

<מעין נשר: אמרתי ואחזור שוב, בסופו של יום ציבור שלא אוכל את "היתר המכירה" הוא ציבור לא גדול, זו לא בעיה לפרסם את הדברים.

<מעין נשר: כשיש מידע מלא, בשווקים הרבה יותר קשה לעשות על הציבור "סיבוב" – זה הכוח, המחאה הצרכנית היא הכוח.

<עודד וינר: אם מותר לי אני מבקש לשבח את היושב ראש לגבי ההתעקשות שלו בעניין המחירים, כי זה באמת זועק לשמיים שאדם קונה "באוצר בית דין" שלפי ההלכה בשנת שמיטה המחירים צריכים להיות נמוכים יותר, או נכון יותר הם צריכים להיות במחירי עלות, פה הוא משלם לפעמים 66% יותר – אכן כמו שאמר סגן השר, אכן היו מקרים כאלה.

<עודד וינר: מאחר ו"אוצרות הבית דין", בסופו של דבר אותם המכונים שייכים לאוכלוסיות ידועות ומוגדרות שיש להן רבנים, יש להם ראשי קהל שיודעים מהעניין הזה, לדעתי היות, שכמו שנאמר כאן, כוחות השוק הם אלה שקובעים את המחירים בדרך כלל.

<עודד וינר: פה לא כולם מודעים לכוחות השוק וכן הלאה.

אמנון כהן: אדוני המנכ"ל, בנוגע לכוחות שוק אתה צודק שהוא כוח כשיש מבחר ענק, אבל כשיש רק "אוצר בית דין" ורק בקהילה שלי אני מוגבל ואני שבוי.

אמנון כהן: אם אני שבוי אז אין לי כוחות שוק.

אמנון כהן: אין ארבעה מקומות שאני צריך לבחור ביניהם, רק כאן אני קונה.

אמנון כהן: אתה צודק, אם אפשר לבוא בדברים עם ראשי העדות, למשל ראשי העדה החרדית, ראשי הספרדים, ראשי הציונות הדתית, שב"אוצרות בית דין" שלהם - - -

אלי בן-דהן: הבעיה היא לא בתוצרת הארץ, הבעיה היא ביבוא.

אלי בן-דהן: אתה טועה.

<עודד וינר: אבל איפה מוכרים את היבוא?

<עודד וינר: תיקון.

<עודד וינר: אצל אותם אלה שמוכרים יבוא, אבל צריך לזכור שהם מוכרים בקהילות מסוימות.

<עודד וינר: אם ראשי הקהילות האלה יודיעו לציבור שלהם לא לנפח את המחירים, לדעתי יהיה אפשר להגיע להורדת מחירים.

אמנון כהן: לא לדעתי.

אלי בן-דהן: אני אקח את זה, זה עניין שצריכים למצוא לו פתרון.

<ירון קטן: סיכום ההכנות, מבחינת המכרז והתכנון אמור להסתיים עד לסוף חודש יוני 2014, זה משאיר כמעט שלושה חודשים עד לתחילת שנת השמיטה.

<ירון קטן: אנחנו בתקווה לסיים הרבה קודם, אבל מאחר ובחלק מהדברים יתכן וידרשו דברים ובדיקות של הרגע האחרון זו מסגרת הזמן שקבענו.

<ירון קטן: המסגרת כוללת את כל ההכנות מבחינת התמיכות כך שעד יוני 2014 הכול יהיה סגור.

<ירון קטן: אנחנו מקווים שהדברים יעבדו הרבה יותר מהר.

<ירון קטן: על פי הנתונים של השלב הראשון תעשה הערכת מצב על ידי המשרד לשירותי דת יחד עם הרבנות כדי לקבוע איך צריך להיות המשך הטיפול, זה בעצם מוביל אותנו לשלב הבא מה קורה בשנת השמיטה עצמה.

<ירון קטן: הפעולות שצריך לעשות בשנת השמיטה עצמה – כמובן פיקוח והשגחה על הקרקעות בהתאם לקביעת הפתרון למצבים: השבתה, "אוצר בית דין" או "היתר מכירה" – זה באחריות המשרד לענייני דת יחד עם הרבנות הראשית, אגף הכשרות, המחלקה למצוות התלויות בארץ ויחד עם כל הגורמים הרלוונטיים.

<ירון קטן: השלב הנוסף הוא מתן תמיכות וסיוע חקלאי עקב הוראות שנת שמיטה – אחריות של המשרד יחד עם משרד החקלאות, כמו שנאמר כבר עובדים על זה.

<ירון קטן: השלב הבא הוא טיפול ב"אוצר בית הדין" גם המנגנון, גם התקציבים וגם פיקוח על המחירים אנחנו צריכים לבדוק איך זה נעשה, מתן מענה לבעיות שיתעוררו מהשטח על פי הנציגים והפקחים שיהיו בשטח – באחריות המשרד יחד עם הרבנות הראשית ניתן - - -

אמנון כהן: אלו פקחים שלכם?

<ירון קטן: לא.

<ירון קטן: בשלב הראשון כנראה תהייה חברה שתאסוף את כל הנתונים - - -

ישראל אייכלר: אני מאוד פוחד מהחברות האלה, אני חושש שיש כאן הרבה אינטרסים.

ישראל אייכלר: אני יותר מאמין למנגנונים שלטוניים שנמצאים תחת פיקוח הכנסת מאשר לחברות.

אמנון כהן: למשרד החקלאות יש משטרה ירוקה.

אמנון כהן: יש לכם משטרה ירוקה, למה אנחנו צריכים עוד פיקוח?

<צביקה כהן: אם הבנתי נכון המשרד לענייני דת מדבר על מציאות כזאת בכל הנוגע ל"היתר המכירה" – זה בתחום אחריותם המלאה.

<צביקה כהן: אני חושב שהם עושים עבודה מעולה ואנחנו ממש סומכים את ידיו, את הנתונים הם קיבלו מאיתנו, גם המחוזות והמנהלים עובדים איתם.

<צביקה כהן: אנחנו סומכים עליהם ועל הרבנות בעניין "היתר מכירה".

אמנון כהן: בשורה האחרונה כתוב: "הפיקוח על מחירי תוצרת שנת השמיטה הוא של משרד החקלאות".

אמנון כהן: אתם האחראים?

<צביקה כהן: אני לא יודע מה זה, הם צריכים להסביר.

<צביקה כהן: על הפיקוח דיברנו קודם.

אמנון כהן: אני רואה שתיאמו אתכם, לכן זה מתואם.

ישראל אייכלר: משרד החקלאות אמר לך שהשורה הזאת ריקה מתוכן.

אמנון כהן: הוא לא אמר את זה.

אמנון כהן: <קריאה:> שאין לו את הכלים לבצע.

<צביקה כהן: מעין נשר הסבירה קודם מה דעתנו, בכלל במדינה, על פיקוח.

<צביקה כהן: אני מבקש להעיר הערה לכבוד סגן השר.

<צביקה כהן: לפעמים גם פער המחירים, כאן אני אתגאה בחקלאות המקומית, לרוב הגזר המקומי הוא יותר טעים וגם איכותי וגם לפני שמישהו גונב קופות, אני יודע שלייבא גזר מחו"ל בשנת שמיטה עולה יותר כסף, וזה עוד לפני שגוזרים קופון.

אלי בן-דהן: אני לא יודע אם באמת הוא יותר יקר, אבל 66% פער יכול להיות?

<צביקה כהן: גזר כן.

אלי בן-דהן: אם כך זה מוצדק.

<יובל חיו: אני אבקש לציין לגבי הגזר שמדובר על פער של 140%.

<יובל חיו: אתם מדברים על ממוצע של 66%.

<מעין נשר: פער בין מה למה?

<מעין נשר: הפער בין השנה שעברה לשנה אחרת?

אמנון כהן: בין "היתר המכירה" לבין ייבוא.

<יובל חיו: אני מבקש לציין דבר, הפעולה שעשינו היא עדיין לא פעולה מחקרית מקיפה שהיה ראוי שתעשה ברמה הממלכתית.

<יובל חיו: אנחנו צריכים לזכור שלעסק הזה יש גם השפעות מקרו.

<יובל חיו: צריך לדעת שהלמ"ס (הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה) לצורך מדד המחירים לצרכן היא דוגמת בין היתר רשתות שיווק שהן מהדרין.

<יובל חיו: מחירים מופקעים ברשתות האלה בסופו של יום משפיעים על מדד הירקות, אומר את זה הלמ"ס.

<מעין נשר: אבל מה לעשות אם יש פערים בעלויות כמו שאומר צביקה כהן, וכנראה הוא מבין.

<מעין נשר: אם יותר יקר בשנת שמיטה להביא גזר מהולנד זה משתקף במדד.

<מעין נשר: אנחנו לא פוחדים מזה.

<מעין נשר: זה צריך לבוא לביטוי במדד.

<יובל חיו: לא התיימרנו לנקוט עמדה מהי הסיבה לכך שבחלק מהמוצרים אנחנו קרובים ל-200% פערים.

<יובל חיו: לא התיימרנו לקבוע את זה.

<יובל חיו: המתודולוגיה כתובה בדוח, שלושה חודשים דגמנו רשתות מסוג א', רשות מסוג ב'.

<יובל חיו: במשך כל שלושת החודשים אספנו את הנתונים.

<יובל חיו: יכול להיות שאפשר להביא מחקר טוב יותר.

<יובל חיו: המחקר הזה הוא נורת אזהרה.

<יובל חיו: בחלק מהמקרים מדובר בקרוב ל- 200%.

<יובל חיו: אנחנו מאוד זהירים, לא נקטנו עמדה למה יש 200%, אבל מישהו פה צריך לבחון את העניין הזה.

<מעין נשר: צריך להבין, זה דבר שחשוב להגיד אותו, אם יש פערים בעלויות הן בשל ההנחיות ההלכתיות והן בשל העובדה שצריך לייבא ירקות מהולנד לכאן,אין להם יתרון יחסי עלינו, כנראה הם מייצרים יותר ביוקר.

<מעין נשר: זה צריך להשתקף במחיר לצרכן.

<מעין נשר: מי שרוצה לשמור ולשמור יותר מהבסיס - - -

אמנון כהן: כן, אבל לא צריך להורג אותו.

אמנון כהן: לא צריך להוריד לו מהבשר ולא מהבגדים של הילדים.

אמנון כהן: בשביל קילוגרם מלפפון הוא לא צריך להתאבד.

אמנון כהן: בשביל מה המדינה?

אמנון כהן: כדי להגיד ליבואן תעשה מה שאתה רוצה?

אמנון כהן: כל הכבוד, לכן אנחנו דנים בנושא בוועדת הביקורת.

אמנון כהן: האמירה שמחירי השוק ישפיען פה ישפיעו שם, זה הכי קל.

אמנון כהן: עם כל הכבוד 200% פער?

<מעין נשר: לא יודעת.

אמנון כהן: אז אל תגידי נכון.

אמנון כהן: אני רואה פה את ה-200% וה-176%.

<מעין נשר: זה לא הגיוני לאכול משהו שעבר תהליך יותר יקר וגם לא לרצות לשלם עליו.

אמנון כהן: השורה על הפיקוח, היא לא שלך צביקה כהן?

<ירון קטן: מבחינת הדוח זה כוון - - -

אמנון כהן: זה לא הדוח, אתה כבר אומר מה יהיה מחר, עדיין זה לא הדוח של המחר.

אמנון כהן: את הפעולות בשנת השמיטה עצמה, אתה תבדוק - - -

<ירון קטן: בעוד חצי שנה כשניכנס, אני מבין שזו בעיה - - -

אמנון כהן: כתבת את זה כאילו כבר קיימת שולחן עגול, שאתה כבר יודע מי מפקח על המחירים וקבעת שזה משרד החקלאות.

אמנון כהן: אם אתה אומר שיש להם מנגנון פיקוח מצוין, אנחנו סומכים עליהם וחבל לנו להקים עכשיו מנגנון פיקוח, זה עושה שכל.

אמנון כהן: הוא צריך לדעת מזה.

אמנון כהן: אותה משטרת ירוקה שהולכת לפקח יש להם נספח נוסף שהוא שנת שמיטה, יתכן שכן.

אמנון כהן: הם עדיין לא קיבלו את הסמכות לכך.

אמנון כהן: זאת העבודה שאתם צריכים לעשות.

אמנון כהן: אולי להוסיף מעט לתקציב שלהם כדי לקלוט עוד כמה עובדים.

<ירון קטן: הפעולות שנעשו בחודשים האחרונים עד כה, ראשית מינוי וועדת שמיטה הלכתית על ידי הרבנות הראשית, כמו שנאמר הרב יעקב אריאל רב העיר רמת גן והרב אברהם יוסף מהעיר חולון וחבר מועצת הרבנות.

אמנון כהן: מה יהיה תפקידם כעת?

<ירון קטן: ועדת השמיטה ההלכתית.

<ירון קטן: הם אלה שמרכזים מטעם הרבנות הראשית.

<ירון קטן: חשוב להדגיש שגם חלק מהביקורת הקודמת, בפעם הקודמת מונה כיושב ראש וועדה רב פרטי, כעת הם מינו רבני עיר וקיבלו הסמכה ולפי החוק זה תקין כי הם עובדי ציבור.

<ירון קטן: הם יכולים גם לקבל החלטות ולחתום על התעודות.

<ירון קטן: קוימו ישיבות תיאום עם מכלול הגורמים.

<ירון קטן: כמו שהבנו זה אמור להימשך יחד עם המשרד לענייני דת, הרבנות הראשית, משרד החקלאות, משרד האוצר ועוד.

<ירון קטן: התחלנו בפעולות לקראת פרסום הדרכה לציבור ולחקלאים, קבענו ימי עיון עם רבנים גם לגננים ציבוריים ובהחלט מתחילים לעבוד בעניין הזה.

<ירון קטן: הדבר החשוב ביותר הוא יציאת המכרז שאמור לנהל את כל ההכנה, ניהול ופיקוח לקראת השמיטה.

<ירון קטן: המכרז אמור לבצע את כל מה שנאמר.

<ירון קטן: מיד אתן פירוט.

אמנון כהן: מי יפקח עליהם?

<ירון קטן: הפיקוח באחריות המשרד לשירותי דת, מר אפרים אלטמן מונה להיות ממונה שמיטה ארצי מטעם המשרד.

<ירון קטן: כמובן שהכול בתיאום עם הרבנות הראשית שהעירה את הערותיה בנוגע למכרז.

<ירון קטן: אתן כאן סקירה כללית, לא אכנס לכל הפרטים.

יעקב אשר: לאיזה סוג חברה אתם מצפים שתבצע את זה?

יעקב אשר: למי מיועד המכרז?

יעקב אשר: לחברת כוח אדם?

אלי בן-דהן: חברה שיש לה ניסיון בניהול פרויקטים בתחום שירותי הדת.

אלי בן-דהן: זה יכול להיות רחב מאוד.

אלי בן-דהן: מבחינתנו כל חברה שעשתה פרויקטים בתחום שירותי הדת, מכירה את המטרייה, מכירה מהי רבנות ראשית, יודעת איך עובדים עם שירותי דת.

אלי בן-דהן: יש הרבה חברות כאלה.

אלי בן-דהן: הזוכה יכול להיות מתחומי דת ומדע, דת ורפואה ואחרים.

יעקב אשר: מצגת זה טוב וזה נראה ואני גם יודע איך מכינים מצגות, זה בסדר ומצוין, אבל יש לי הרגשה מסוימת והייתי רוצה לשמוע את עמדת הרבנות הראשית בעניין.

יעקב אשר: יש לי הרגשה שלוקחים את הטיפול בהפעלת השמיטה ומפריטים אותה כביכול לאיזו חברה, אולי בסופו של יום מדובר במקום שנעשה יפה ומצוין.

יעקב אשר: יש לי שתי בעיות עם העניין, הבעיה הראשונה האם זה נכון שזה צריך לצאת מהרבנות הראשית ומעמדה הוא מעתה רק בתיאום, הרי גם המכרז לא יצא מהרבנות הראשית עצמה.

יעקב אשר: אם אנחנו באמת רוצים לייעל ויש חברות שעושות עבודה מצוינת, אוקיי, שהרבנות הראשית תתכבד ותעשה מכרז לצורך העניין הזה.

יעקב אשר: למה המשרד לענייני דת לקח את זה אליו?

יעקב אשר: הרי מדובר כאן בשינוי של משהו שהיה במשך כל השנים, למה?

יעקב אשר: איזו חברה יודעת לתכנן את העניין?

<עודד וינר: גם בשמיטה הקודמת חברה חיצונית ביצעה.

<עודד וינר: שיהיה ברור - - -

אמנון כהן: בלי אישור.

אמנון כהן: כאן כתוב ללא אישור.

<עודד וינר: לא.

<עודד וינר: לא.

<עודד וינר: לא.

<עודד וינר: הכול היה באישור.

אמנון כהן: כתוב הקימו "אוצר בית דין בלי אישור" לא כך?

<עודד וינר: היה פטור ממכרז, מתואם עם האוצר, והכול תואם עם הרבנות.

<עודד וינר: אנחנו מקפידים, אנחנו מדינת חוק.

<עודד וינר: היה פטור ממכרז, היה אישור מהאוצר, כל צעד ושעל נעשה בתיאום.

<עודד וינר: בפעם הקודמת ביצעה את העבודה חברת "דנאל".

אמנון כהן: לשביעות רצון?

<עודד וינר: לכן משפרים.

<עודד וינר: היו מקומות לשיפור ולכן היה דוח ולכן במשך השנים האלה עבדו על פי אותה וועדת שמיטה.

<עודד וינר: במשך כל השנים ישבנו בישיבה ועכשיו התיאום ושיתוף הפעולה עם משרד הדתות הוא פורה, הוא פרודוקטיבי.

<עודד וינר: לרבנות הראשית, בעוונותינו, אין כוח אדם מינימאלי לטפל בעניינים הללו.

<עודד וינר: גם עבור משרד הדתות אנחנו מדברים על תוספת של לפחות 15 איש שיפקחו בשטח.

<עודד וינר: למי יש היום?

<עודד וינר: האוצר הרי לא ייתן ולכן צריכים להוציא, הוא מוכן לתת כסף ולא מוכן לתת תקנים, ובצדק.

<עודד וינר: לכן יש פה פיקוח עליון שלנו.

<עודד וינר: הוועדה הזאת לא תזוז ללא פיקוחם של שני הרבנים האלה שהם משכמם ומעלה, הם מבכירי הרבנים.

<עודד וינר: זה בנוגע לפיקוח ההלכתי.

<עודד וינר: שנית, גם האנשים שיבחרו, הם לא בוחרים סתם אנשים מהשוק, כל אחד ואחד מהאנשים שיבחרו כמפקחים צריך לקבל את אישורם של משרד הדתות והרבנות הראשית בתאום.

<עודד וינר: כמו שאתם רואים כל סעיף מתואם בין הרבנות הראשית ומשרד הדתות.

<עודד וינר: החשש, אתה רק מזרז מזורזים שצריכים באמת להקפיד ולשבת על אותה חברה, זאת הכוונה.

<עודד וינר: אוכל לומר לך שמנכ"ל משרד הדתות יחד עם אפרים אלטמן ישבו במשך שעות על פרטי המכרז עם התיקונים וההערות של הרבנים כדי להתאים אותו לצורך העניין.

יעקב אשר: הרבנות הראשית ביקשה מהמשרד לענייני דתות לנהל את העניין במקומה?

<עודד וינר: הרבנות הראשית מתואמת עם משרד הדתות בכל דבר ועניין.

יעקב אשר: זאת דיפלומטיה או פרקטיקה?

אלי בן-דהן: לרבנות הראשית אין חשב עצמאי.

אלי בן-דהן: החשב שלהם הוא החשב של המשרד לשירותי דת.

אלי בן-דהן: איך אתה רוצה לצאת למכרז בלי שהחשב יהיה מעורב בפרטי המכרז?

אלי בן-דהן: אין להם חשב.

אלי בן-דהן: מכרז חייב להיות עבודה משותפת של המנכ"ל, היועץ המשפטי והחשב.

אלי בן-דהן: אלו שלושת החברים המינימאליים להקמת וועדת מכרזים ממשלתית.

יעקב אשר: אבל מכרז ספציפי-ערכי שיש בו לא רק - - -

אלי בן-דהן: עניתי.

אלי בן-דהן: לו הרבנות הראשית הייתה מנוטרלת אז אתה צודק.

אלי בן-דהן: אני חוזר ואומר שהרב יעקב אריאל והרב אברהם יוסף קיבלו את פרטי המכרז ולפני שהוא פורסם הם עברו עליו, העירו הרבה הערות.

אלי בן-דהן: דברים מסוימים שונו בעקבות ההערות שלהם ורק לאחר שהם נתנו את הסכמתם יצאנו למכרז.

יעקב אשר: והם הפכו מגוף מבצע לגוף מייעץ.

אלי בן-דהן: מה לעשות?

אלי בן-דהן: לא כל גוף יכול להיות מבצע.

יעקב אשר: 30 שנה כן ביצען, למה הוא לא יכול להמשיך לבצע?

אלי בן-דהן: גם בשנת השמיטה הקודמת הוא לא היה.

ישראל אייכלר: כבוד היושב ראש, אני מבקש שגם סגן השר ישמע אותי.

ישראל אייכלר: הדיון הזה מאוד חשוב ואני מזדהה עם כל מילה שאמר אדוני היושב ראש בעניין המחירים, בעניין והפיקוח על המחירים והדאגה לצרכן.

ישראל אייכלר: אני רואה את דוח מבקר המדינה וצריך ליישם את הדברים שנוגעים לזכויות האזרח שנפגעות על ידי מאכרים ועל ידי פער מחירים נוראי.

ישראל אייכלר: אבל אדוני היושב ראש לא ניתמם.

ישראל אייכלר: יש כאן ויכוח בין אנשים שלא מאמינים במצוות השמיטה ומחפשים דרך לעקוף אותה.

ישראל אייכלר: כבר בשנת תרמ"ב, 1882, כתב מי שכתב, אחד מאבות ההתיישבות החקלאית דאז כתב שחייבים להוציא מהרבנים "היתר מכירה" בשם העניים, בשם החקלאים שאין להם מה לאכול, כי חלילה עלול להיווצר מצב שארץ ישראל תהייה כפופה תחת הלחץ של שמיטה.

ישראל אייכלר: לכן הרב קוק וכל המתירים אמרו בפירוש שזה היתר חד-פעמי.

ישראל אייכלר: למען שהחקלאים לא ימותו ברעב במושבות ובניין ארץ ישראל, אין בררה צריך "היתר מכירה".

ישראל אייכלר: היום יש אנשים, מונח לפני כאן איזה ארגון שעשה אפילו דוח עמדה שמדבר על כך שצריכה להיות העדפה מובהקת לעניין "היתר מכירה" וצריכה להיות שמירה על אדמת הלאום, אני לא יודע איזה לאום, כי אולי מתכוונים למה שרוצים להחזיר מהמשולש או הגליל, אני לא יודע לאיזה לאום הם מתכוונים, אבל צריך להעדיף באופן מובהק פתרונות המבוססים על "היתר מכירה".

ישראל אייכלר: זה בדיוק הפוך מכל מה שהרבנים הראשיים לאורך כל הדורות אמרו ש"היתר המכירה" הוא מקרה של בדיעבד או בתקופה שלחקלאים באמת לא היה מה לאכול, או בגלל שיש היום ציבור שהוא לא שומר תורה ומצוות עדיף שיאכלו "היתר מכירה" מאשר חלילה יעברו על מצוות השמיטה.

ישראל אייכלר: לעשות מהעניין אידיאולוגיה ש"היתר המכירה" א', ושמירת השמיטה כהלכתה זה ב', זו מגמה שאני מאוד חושש ממנה.

ישראל אייכלר: אני מבקש מסגן שר הדתות, אני לא יודע את דעתו בעניין, אבל שיזהר.

ישראל אייכלר: כמו שאמנון כהן פוחד שיש אנשים שעושים סיבוב כספי על עניין השמיטה, אסור לאפשר לעשות סבוב פוליטי אידיאולוגי נגד מיליון אנשים שכן שומרים את השמיטה כהלכתה, כן רוצים צריכה זולה וטובה ונגישה של פירות וירקות לאורך כל ימות השנה.

ישראל אייכלר: אני לא בא בטענה שהמדינה צריכה לשנות את דעתה בעניין "היתר מכירה", כי אני לא קובע.

ישראל אייכלר: אבל אני כן צריך לדאוג שאלה שכן רוצים לשמור שמיטה, שהמדינה לא תקפח אותם ולא תגרום לכך שהמחירים יהיו כאלה.

ישראל אייכלר: הציג נציג מבקר המדינה שזה 140% עלות יותר יקרה, זה נורא ואיום.

ישראל אייכלר: מדובר כאן בנפשות של אנשים שאין להם מה לאכול.

ישראל אייכלר: אם הולכים על שנת שמיטה, אם רוצים להיערך צריך לספק לצרכנים האלה את הזכות לקבל את שמירת השמיטה כהלכתה.

ישראל אייכלר: אדוני מנכ"ל הרבנות אני רואה שבתקציב הקודם, אותו הביא מבקר המדינה, השקיעו 4 מיליון שקלים מהכסף שאין לעניים ולחקלאים, השקיעו למימון התחייבויות הרבנות הראשית לטיפול "היתר המכירה".

ישראל אייכלר: צביקה כהן אמר כאן קודם ש"היתר המכירה" לא צריך לעלות כסף.

ישראל אייכלר: למה הולכים להשקיע מאות מיליונים או עשרות מיליונים בשביל "היתר המכירה"?

ישראל אייכלר: "היתר המכירה" הוא דבר שלא צריך עלות.

ישראל אייכלר: אתה יכול להתייחס לדוגמה שהבאתי, אבל בעיקרון הרב אליהו בן דהן אני רוצה שתדע, אם היית סגן שר דתי, סגן שר חילוני או חרדי, זה בכלל לא משנה, אתה מתפקידך לספק את מצוות השמיטה לכל אחד לפי ההלכה שהוא חי על פיה.

ישראל אייכלר: אנחנו חיים שמיטה על פי ההלכה מדורי דורות בלי "היתר מכירה".

ישראל אייכלר: אתה צריך לספק גם לאנשים שומרי שמיטה ב"היתר מכירה" ולא על חשבון האנשים שרוצים לשמור באמת על השמיטה.

אלי בן-דהן: ראשית אני מסכים לכל מילה.

אלי בן-דהן: כפי שראית הצגנו בצורה ברורה שכל חקלאי יקבל שלוש אפשרויות: השבתה מלאה, "אוצר בית דין", "היתר מכירה".

אלי בן-דהן: כל חקלאי על פי יכולותיו, על פי הגידולים שהוא מגדל יחליט במה הוא בוחר.

אלי בן-דהן: בהתאם לזה אנחנו נסייע לו.

ישראל אייכלר: לא נכון.

אלי בן-דהן: אני אומר לך שכן, תבדוק את עצמך היטב.

ישראל אייכלר: יהודי חרדי צריך לשמור על התורה.

אלי בן-דהן: על זה נאמר "רבנן אמרו לנפשיך" – על זה בדיוק זה נאמר.

אלי בן-דהן: תאמין לי ובדוק היטב מי היו היבואנים שהביאו ירקות - - -

אמנון כהן: תמנע את זה לעתיד.

אלי בן-דהן: הטענה שהפנית כאילו כלפינו, דע לך - - -

ישראל אייכלר: לא.

ישראל אייכלר: כלפי אלה שרוצים לשלול את הזכויות של שומרי השמיטה.

ישראל אייכלר: יש כאן נייר עמדה של רבנים שיש להם אולי השפעה אצלכם שאומרים שצריך לאכוף - - -

אמנון כהן: ממה אתה מקריא?

ישראל אייכלר: נייר העמדה שהוגש כאן על הבמה.

אלי בן-דהן: מה זה קשור אלינו?

אלי בן-דהן: יש רבנות ראשית, אנחנו מקבלים את הנחיותיה.

אלי בן-דהן: הצגתי במפורש מהן שלושת האפשרויות.

אלי בן-דהן: אומר לך שנית, הלוואי והלוואי שהציבור החרדי יצא נגד אותם יבואנים שיצאו מתוכו והם אלה שעשו את הסיבוב הכספי במחיר.

יעקב אשר: מה הן העלויות של "היתר מכירה".

אלי בן-דהן: צריך להסתובב בין כל החקלאים, צריך להציג בפניהם את שלושת האפשריות, צריך להחתים אותם.

אלי בן-דהן: יש צוות של 15 איש שאמורים בחודשים הקרובים להסתובב בין כל החקלאים - - -

יעקב אשר: אלו לא עלויות כל כך גבוהות.

אלי בן-דהן: 4.5 מיליון, זה הכול.

אלי בן-דהן: אתה מסכים על 4 מיליון וקצת יותר?

אלי בן-דהן: 15 איש עם מכוניות שיסתובבו במשך כמה חודשים ויגיעו לכל חקלאי ויציעו לו.

ישראל אייכלר: היו פה 103 מיליון שקלים.

ישראל אייכלר: מבקר המדינה אומר שנתתם למשביתים פחות מעשרה מיליון.

ישראל אייכלר: לאן הלכו 90 מיליון?

ישראל אייכלר: משתלות קיבלו 2.5 מיליון, כך כתוב פה.

<צביקה כהן: אני אתן לך את הסיכום.

<צביקה כהן: ראשית לא כל הכסף נוצל, המשביתים 17 מיליון, המשתלות קרוב ל- 12-14 מיליון - - -

<יובל חיו: אני רק אומר שמה שאתה מקריא הוא מתוך החלטת ממשלה.

<יובל חיו: זה הכסף עליו החליטה הממשלה.

ישראל אייכלר: אני מאמין לכם שזה מה שהיה.

ישראל אייכלר: אני שואל לאן הלך רוב הכסף?

<צביקה כהן: גם הפעם רוב הכסף ילך לאנשים שמשביתים מאמונתם או בעל כורחם.

ישראל אייכלר: כאן מדובר על 12 מיליון.

<ירון קטן: שתי הערות בעקבות השאלות.

<ירון קטן: נקודת המוצא בעיקר בעקבות השאלות.

<ירון קטן: בשורה הראשונה יש אבחנה בין הפעילות המנהלית שהיא באחריות המשרד לענייני דת לבין ההנחיות ההלכתיות, חד-משמעי נקבעו על ידי הרבנות הראשית באמצעות וועדת השמיטה.

<ירון קטן: זו נקודה החשובה ביותר והיא בשתי השורות הראשונות בשקף.

<ירון קטן: פירוט השירות הוא בעצם הדברים שכבר דיברנו.

<ירון קטן: השורה התחתונה, אנחנו קבענו את וועדת המשנה שאמורה לבחון את ההצעות.

<ירון קטן: בט"ו בשבט בעוד פחות משבועיים.

<ירון קטן: וועדת המשנה יושבת עם הנציגים של הרבנות הראשית כדי לבחון יחד איתנו על פי הפרמטרים שקבענו.

<ירון קטן: ט"ו בשבט הוא תאריך סמלי להתחיל את העבודה על שנת שמיטה, ראש השנה לאילנות.

אמנון כהן: איפה במכרז בא לידי ביטוי עניין המחירים?

<ירון קטן: כל המכרז הזה עוסק בהכנות לשנת השמיטה.

אמנון כהן: כבוד סגן השר, אולי במכרז יש מקום לכתוב שלמציע תהייה התחייבות בנוגע למחירים?

אלי בן-דהן: זה לא קשור כאן.

אלי בן-דהן: המחירים הבעייתיים הם בעיקר בתחום הייבוא.

אלי בן-דהן: קיבלתי על עצמי, הבטחתי, אבדוק את הנושא ונמצא פתרון לעניין.

<ירון קטן: השקף האחרון הוא לוח הזמנים.

<ירון קטן: התאריכים החשובים: ב- 1 בדצמבר 2013 פורסם המכרז.

<ירון קטן: ב- 15 בינואר, ט"ו בשבט יש בחירת זוכה, ובמהלך ארבעת החודשים לאחר מכן כלל העבודות.

<ירון קטן: אנחנו מתכננים שהעבודות תסתיימנה הרבה קודם.

<ירון קטן: בעקבות הניסיון מהפעם הקודמת נתנו לזה מרחב זמן שיקבעה בהתאם להנחיות של המשרד עם הרבנות הראשית.

<ירון קטן: הערכות לקראת פרסום הקריטריונים לחלוקת הנחות לחקלאים.

<ירון קטן: כפי שאמרנו זה כבר נמצא בעבודה.

<ירון קטן: בחודש יוני, לכל המאוחר, נקבל את הנתונים הסופיים של המיפוי החקלאי, מכירת קרקעות, מי מכר, מה מכר ומה עוד נשאר לעשות כדי נוכל להביא את העניין להחלטת הרבנות הראשית.

<ירון קטן: ביולי 2014 תתקבלנה ההחלטות הסופיות על ידי המשרד והרבנות הראשית לגבי המשך עבודות הפיקוח בשנת השמיטה.

<ירון קטן: לאחר מכן התאריכים ששנת השמיטה כבר מתחילה.

<ירון קטן: בט"ו באב מתחילים כבר האיסורים ובא' תשרי מתחילה שנת השמיטה.

<ירון קטן: אנחנו בתקווה שעד אז הכול יהיה מסודר ומאורגן לקראת השנה.

<הרב אוריאל גנזל: הרב אוריאל גנזל מארגון רבני צהר.

<הרב אוריאל גנזל: ראשית אני רוצה להודות לאדוני על הדיון המוקדם בזמן ועל הדיון הענייני וכדומה.

<הרב אוריאל גנזל: אני מבקש להתייחס לדברים של הרב ישראל אייכלר בבקשה.

<הרב אוריאל גנזל: רק שיגיד דבר בשם אומרו.

<הרב אוריאל גנזל: מותר להגיד שמי שכתב הוא ארגון רבני צהר.

ישראל אייכלר: אני רגיל לומר דברים טובים בשם אומרם, דברים רעים - - -

<הרב אוריאל גנזל: האמירה הייתה שמדינת ישראל כמדינה מוכרחה לדאוג לכלל השיקולים.

<הרב אוריאל גנזל: במסגרת כלל השיקולים, במסגרת אחריותה על החקלאים, על אדמות הלאום וכדומה, היא מוכרחה לנהל את העניין הזה.

<הרב אוריאל גנזל: לרגע לא נאמר, ומיד אגיע להערה מהצד השני, שחס וחלילה צריך לפגוע בנושא "אוצר בית דין", עד רבה, בסעיף 6 יש התייחסות מפורשת לצורך להוריד מחירים מאחר וכולנו יודעים שהמחירים הגבוהים מגיעים דווקא מ"אוצר בית דין" ולא מ"היתר המכירה" - - -

אמנון כהן: מייבוא.

<הרב אוריאל גנזל: מייבוא שנעשה בדרך כלל על ידי אותן מסגרות.

<הרב אוריאל גנזל: אני לא אתייחס לכל מה שנאמר כאן מאחר ואני חושב שרוב הדברים נאמרו בצורה ברורה.

<הרב אוריאל גנזל: אני כן רוצה להציף סוגיה אחת שעלתה בשמיטה הקודמת ואני מקווה שהיא לא תגיע בשמיטה הנוכחית.

<הרב אוריאל גנזל: היו בשמיטה הקודמת רבנויות שסירבו לתת כשרות כאשר היה "היתר מכירה".

<הרב אוריאל גנזל: הם דרשו שלא, הפוך מדבריך הרב ישראל אייכלר, מי שניסה ליצור מצב שלא יהיה "היתר מכירה" ולא כפי שהצגת שצריך להיות גם וגם וגם וכל אחד יבחר.

<הרב אוריאל גנזל: היו רבנויות שהתנו את הכשרות בעירם בכך שמקבל הכשרות לא יביא "היתר מכירה".

<הרב אוריאל גנזל: זה דבר שלא יעלה על הדעת במדינת ישראל.

<הרב אוריאל גנזל: על זה היו בזמנו מאבקים גדולים, היה על זה בג"צ, המדינה פתרה.

<הרב אוריאל גנזל: אני מציף את הסוגיה כדי שלא נגיע לשמיטה הזאת למצב של מאבקים מסוג זה.

<הרב אוריאל גנזל: אני חושב שראוי לתת לכל אזרח במדינת ישראל לבחור את הדרך שבה הוא מקיים את השמיטה.

<עודד וינר: קודם כל הרב ישראל אייכלר, אני רק אומר ש-4 מיליון או 4.5 מיליון זה לא מאות מיליונים וגם לא עשרות מיליונים.

<עודד וינר: היה רק 4% מסך כל התקציב.

<עודד וינר: אני בטוח, כמי שמכיר את הרב ישראל אייכלר הרבה שנים, שהוא רוצה שגם אלה שעושים "היתר מכירה" יעשו אותו על פי כל כללי ההלכה.

<עודד וינר: לכן היה צריך לעבור חקלאי חקלאי ולראות שהוא חותם ושהוא לא שולח משהו בפקס והוא לא יודע על מה הוא חותם, ולהסביר להם את הדברים, לאתר את השדות ואת כל מה שהיה צריך.

<עודד וינר: העבודה המנהלתית הזאת אכן נעשתה.

<עודד וינר: שנית, כמו שרמזתי קודם והרב אליהו בן דהן אמר בברור יותר, אמרתי שהאוכלוסיות הספציפיות האלה צריכות להיות מונחות על ידי ראשי הקהל לא לקנות אצל מי שמפקיע מחירים.

<עודד וינר: זו ההערה החשובה שנאמרה כאן היום.

<עודד וינר: אי אפשר שמחירים בלתי אפשריים דווקא מאלה שמקפידים, ודווקא לאלה שיש להם את הקשיים הכספיים הכי גדולים ומשפחות הכי גדולות, צריך לראות כל דרך כדי לסייע להם בעניין הזה.

<עודד וינר: באשר להערה, אחרי הכול, גם מגמת הרבנות הראשית מדי שמיטה היא לצמצם את "היתרי המכירה" ככל שאפשר בהתאם צרכים של המדינה ועל פי ההלכה.

<עודד וינר: צודקת ההערה שבשמיטה הקודמת היו מספר רבנים, ארבעה-חמישה רבנים שלא היו מוכנים, הרבנות הראשית לא רצתה לאכוף על אותם רבנים דבר שהוא בניגוד למצפונם, אבל מצאה כן רבנים בערים סמוכות לאותם מקומות שאפשרו.

<עודד וינר: לא היה מצב שרב שסרב לתת שבאותו מקום לא היה.

<עודד וינר: אני מקווה שהעניין הזה הפעם יהיה הרבה יותר ממוזער ויטפלו בו מראש כדי שלא ניתקל בבעיה.

<עודד וינר: כל מי שרצה למכור "בהיתר מכירה" לא מנעו ממנו את הכשרות.

<עודד וינר: נכון שהיה מעקף, אך בסופו של דבר מצאו פתרון.

<עודד וינר: <קריאה:> אחרי שהיה בג"צ.

אלי בן-דהן: כפי שהצגנו כאן, עשינו עבודה רצינית מאוד במשרד עם הערכות מקודמת.

אלי בן-דהן: אני סמוך ובטוח שבמהלך השמיטה הזאת בעז"ה נהייה מוכנים ולא נצטרך להגיע עם הלשון בחוץ כפי שהיה בשמיטה הקודמת.

אלי בן-דהן: זאת הסיבה שאנחנו לקחנו על עצמנו להיות אחראים על כל הנושא המנהלי של הכנות לקראת השמיטה.

אלי בן-דהן: למשרד יש יכולות מנהלתיות שאין לרבנות הראשית.

אלי בן-דהן: אני חייב לציין שקיים שיתוף פעולה מלא עם הרבנים הראשיים, בעיקר עם הרב לאו שהוא הממונה על הכשרות.

אלי בן-דהן: וועדת השמיטה ההלכתית פעם בשבוע נפגשת עם נציג המשרד, הוא יושב ומעדכן כדי שנושא השמיטה יעשה בתיאום מלא בין הרבנות הראשית ובין המשרד לשירותי דת.

אלי בן-דהן: כפי שהבטחתי במהלך הדיון, אני מקבל על עצמי לשים דגש מיוחד על פערי המחירים הגדולים ובעיקר בייבוא הירקות והפירות.

אלי בן-דהן: אנחנו נעשה מאמץ גדול שהפער הזה לא יהיה - - -

ישראל אייכלר: תאפשר ייבוא שיציף את השוק, אז תראה שהמחירים ירדו.

אלי בן-דהן: את הייבוא לא אני מאשר, את הייבוא מאשר משרד החקלאות.

אמנון כהן: זו עבודת מטה, הם צריכים לשבת יחד.

אמנון כהן: יש עוד דרכים.

<צביקה כהן: אוכל להציע לך הצעה קטנה, אם זה יהיה אפשרי נוכל לספק לכם את מחירי הייבוא בפועל, זה יהיה מותר על פי חוק - - -

אלי בן-דהן: זו אחת האפשריות.

אלי בן-דהן: אני אבחן את הנושא לעומקו.

אלי בן-דהן: אנחנו צריכים לשים לנו מטרה שלא יהיה פער מחירים גדול כדי שהציבור לא יפגע חלילה.

אמנון כהן: אבקש לסכם את הדיון.

אמנון כהן: ראשית תודה לכל המשתתפים.

אמנון כהן: הוועדה לא תוכל לאפשר פערי מחירים של עד 200%, אנחנו כמובן נעקוב על כך.

אמנון כהן: אני מבקש לשבח את עבודתו של צביקה כהן ממשרד החקלאות.

אמנון כהן: ראינו שמשרד האוצר קיבל את התחשיבים הכלכליים ומסכמי הרקע המהווים בסיס לתקציב עליו הם צריכים לשבת.

אמנון כהן: יישר כוח.

אמנון כהן: לדבריה צריך להשלים עוד כמה מסמכים, אנא השלימו אותם כדי שלא יהיו להם תירוצים, הרי כל הזמן הם מחפשים תירוצים.

אמנון כהן: יישר כוח.

אמנון כהן: אני מבקש להודות לסגן שר הדתות ולצוות משרדו שהכינו את המצגת, רואים את הרצינות בעבודה ושבאמת המשרד נערך.

אמנון כהן: הוועדה מבקשת לעקוב, גם הרבנות והמנכ"ל שהוא שליח נאמן וממנו קיבלנו דיווח על העבודה המשותפת והחשובה.

אמנון כהן: בסופו של יום כל העניינים באים על פתרונם בשולחן העגול משותף.

אמנון כהן: לגבי הפיקוח על המחירים אתם תמצאו את הנוסחה המתאימה, אחד אומר להציף את השוק, השני אומר להציג את מחירי הייבוא, יכול להיות שהפתרון הוא גם זה וגם זה.

אמנון כהן: בעניין הפיקוח משרד החקלאות לא מודע לכך, לשבת יחד ולמצוא את הדרך ואולי לתקצב אותו יותר כדי שבתקופה הזאת הוא יגייס אולי עוד מכה פקחים מוכשרים וטובים.

אמנון כהן: כל הפתרונות לסוגיות הללו צריכים לבוא בשולחן העגול משותף.

אמנון כהן: הוועדה תקיים דיון מעקב בערך בעוד כחודשיים.

אמנון כהן: הוועדה תתכנס בחודש מרץ לדיון מעקב לאחר שהנהלים כפי שנאמר יהיו מוכנים בחודש ינואר.

אמנון כהן: נרצה לדעת גם את עניין התקציב, עד אז הוא בוודאי ייסגר.

אמנון כהן: בעניין הפיקוח שישב סגן השר הדתות עם משרד הכלכלה לקבלת החלטה משותפת על נוסחה שתשמור שהמחירים לא ירקיעו השמיימה.

אמנון כהן: הפערים צריכים להיות סבירים כדי ממשפחות את ההתלבטות אם לקנות לחם או תפוח אדמה.

אמנון כהן: אני רוצה למנוע את המצבים האלה.

אמנון כהן: למרות שאומרים שוק פתוח, כאן יש כשל שוק וכשיש כשל שוק המדינה חייבת להתערב כמו בתחומים אחרים.

אמנון כהן: בשנת השמיטה יש כשל שוק ולכן כולנו צריכים למצוא פתרון.

אמנון כהן: תודה רבה לכלום.

אמנון כהן: הדיון הבא בעוד כחודשיים.

אמנון כהן: הישיבה נעולה.