הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 76, 2013-12-31 09:00

אמנון כהן: בוקר טוב לכולם.

אמנון כהן: אני פותח את הדיון של הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

אמנון כהן: הנושא על סדר היום: הפיקוח על היצוא הביטחוני, דוח מבקר המדינה 63ב', עמ' 5.

אמנון כהן: זה דיון שנדחה, ולא התבטל ואנו מקיימים אותו.

אמנון כהן: אנחנו מקדמים בברכה את מנכ"ל משרד ביטחון, דן הראל.

אמנון כהן: אנחנו מכירים את כבודו מתפקידיו הרבים, כבודו השתתף כאן בוועדה במספר כובעים.

אמנון כהן: בדיון הזה אנחנו מבקשים ללמוד על הפקת הלקחים באותן נקודות והאגפים שמתעסקים בנושא הייצוא.

אמנון כהן: הנושא חשוב לוועדה שהיא גם מסיירת במפעלים ביטחוניים.

אמנון כהן: הוועדה מברכת על הפעילות הרבה על התעשייה הביטחונית שעושה רבות הן לצרכי מדינת ישראל והן לייצוא.

אמנון כהן: המציאות היא כזאת שלא נוכל לחיות מהייצור לצריכה המקומית בלבד, אלא גם מהשיווק לעולם.

אמנון כהן: לישראל יש מה לשווק ויש לה מה לתת מהידע שלה לעולם.

אמנון כהן: כמובן שעל כל העשייה הזאת צריך לפקח ולבקר כדי העבודה היפה שאנו עושים בישראל לא תזלוג למדינות שלא היינו רוצים, וכמובן תוך התחשבות בדברים בינלאומיים שמובאים על ידי משרד החוץ שמטפל בשווקים הללו.

אמנון כהן: הדיון היום כדי לראות את הממשקים המדוברים, לשמוע על הרישיונות, על הפיקוח של מינהל המכס, שגם הוא צריך להיות בתהליך ולא תמיד יש לו אנשי מקצוע שמבינים ובקיאים בייצור הזה.

אמנון כהן: גילנו בדוח המבקר שיש בעיה בזיהוי, חוסר באנשי מקצוע מתאימים וגם בעיה בכל נושא הפיקוח והבקרה ועל כך שמשך הזמן ארוך מדי.

אמנון כהן: הזמן בייצוא הוא מאוד חשוב בעיקר במוצר חדש שעבר את כל הדרגים והוא צריך לצאת לשיווק.

אמנון כהן: אם התהליך ייקח זמן יכולים להקדים אותנו ונאבד את התחרותיות, למעשה התעשייה שהשקיעה משאבים רבים, בגלל גורם הזמן היא מספר שתיים או שלוש ואף יתכן שבעטיו נפסיד את העסקה.

אמנון כהן: בסיור שערכתי מצאתי שכל גוף וכל תעשייה מקימה לעצמה מו"פ (מחקר ופיתוח) של עצמה.

אמנון כהן: לדעתי, בראיה כוללת של המדינה, ראשית אנחנו צריכים לקבוע מדיניות שתאמר מה אנחנו היינו רוצים בטכנולוגיות שלנו, לבחון אפשרות מיזוג כוחות הידע והמחקר באמצעות רגולטור שידע לומר את זה עושה גוף אחר ואל תכנס לעניין.

אמנון כהן: בסופו של יום מדובר בכספי מדינה, כספי משלם המיסים.

אמנון כהן: לנו אין הרבה ותמיד מחפשים איפה לקצץ.

אמנון כהן: אחת הבעיות שהעלו מפעלי התעשייה הביטחונית העלו היא בעיית שער הדולר.

אמנון כהן: שער הדולר מאוד קריטי לייצוא, העסקאות מתבצעות בדולר ולא תמיד עומדים בתמחור כי פתאום הדולר יורד והתחשיב הכלכלי של התעשיות נפגע וכתוצאה מכך כמובן גם הרווחים נפגעים.

אמנון כהן: זה נכון לגבי כל הייצוא במדינת ישראל, אבל כאמור אנחנו מדברים כאן על התעשייה הביטחונית.

אמנון כהן: זה אומנם לא קשור לדוח, אבל לדעתי יש לתת על כך את הדעת אם רוצים לסייע.

אמנון כהן: בשלב זה נשמע את עיקרי ממצאי דוח מבקר המדינה.

אמנון כהן: לאחר מכן אדוני המנכ"ל תחליט מי מכם יתייחס להערות המבקר.

אמנון כהן: ראיתי מצגת שרוצים להציג לנו.

אמנון כהן: תיקון הליקויים הוא הנושא שאנחנו רוצים לשמוע.

<יוסי ביינהרון: תודה אדוני היושב ראש.

<יוסי ביינהרון: נמצאים איתי כאן מנהל אגף לביקורת משרד הביטחון מר רון ישראל והגברת ירדנה דורון סגניתו.

<יוסי ביינהרון: שניהם עסקו בביקורת החשובה הזאת ומגיע להם על כך יישר כוח.

<יוסי ביינהרון: היום אנחנו מדברים בנושא מאוד חשוב שעוסק בשמירה על הביטחון הלאומי שלנו, על יחסי החוץ של ישראל ועל האינטרסים הבינלאומיים של מדינת ישראל.

<יוסי ביינהרון: הביקורת שלנו למעשה עסקה ביישום החוק.

<יוסי ביינהרון: בשנת 2007 החוק הזה חוקק על בסיס פגיעה מסוימת שהייתה בזמנו באינטרסים הבינלאומיים של מדינת ישראל שנקשרה לנושא הפיקוח.

<יוסי ביינהרון: העניין גרר בעקבותיו שינוי ארגוני של הפרדה בין "סיב"ט לאפ"י, או על הקמת אפ"י כגוף פיקוח על הייצוא.

<יוסי ביינהרון: התמונה שהדוח הזה מציג היא כמובן נכונה לסיום הביקורת, סוף שנת 2012.

<יוסי ביינהרון: הדוח מציג תמונה מדאיגה, מבחינתנו, בכל מה שקשור לפיקוח על הייצוא, איכות הפיקוח הייצוא הביטחוני של מדינת ישראל.

<יוסי ביינהרון: התמונה מציגה בעיות ביעילות של משרד הביטחון במענה בשינוי הייצוא, אנחנו צריכים להסתכל גם על צד התעשיות הביטחוניות והצורך שלהם לייצא שהוא מרכיב מאוד משמעותי היום באחזקה שלהם נוכח הבעיות הטבעיות של מדינת ישראל.

<יוסי ביינהרון: כלומר יש כאן איזון בין הצורך לפקח לבין הצורך לייעל ולעשות מהלך יעיל ומהיר של מתן האישורים.

<יוסי ביינהרון: כפי שציינת היושב ראש, במערכת היחסים גם עם משרד החוץ שאמור להיות חלק ומרכיב בשמירה על האינטרסים הבינלאומיים.

<יוסי ביינהרון: הפיקוח – הביקורת מצאה, בהמשך נפרט יותר, בעיות בהעדר האיזון של אפ"י לפקח.

<יוסי ביינהרון: בדרך כלל רוב הדברים מגיעים בדרך שלישית, לא דרך הפיקוח היזום.

<יוסי ביינהרון: בעיות בדיווחים בין מקבלי הרישיונות לאפ"י, קשרי גומלין בין גוף הפיקוח למינהל המכס, בסופו של דבר הוא זה שרואה את הייצוא בקצה, בעיית העדר ידע טכני וכוח אדם מתאים במינהל המכס ואי ניצול מספק, לדעת הביקורת, של הגופים הטכנולוגיים והביטחוניים בתוך משרד הביטחון ושיפור העניין הזה.

<יוסי ביינהרון: מתן רישיונות לייצוא – אנחנו מציגים כאן תהליך מסורבל, ארוך, אם כי שופר.

<יוסי ביינהרון: כתבנו גם בדוח שהוא שופר משמעותית, אבל קיים סרבול בתהליך מתן האישורים.

<יוסי ביינהרון: מערכות מידע מיושנות שעוסקות בעניין הזה בתוך אפ"י.

<יוסי ביינהרון: שוב, מאחר ומדובר בנושאים רגישים מערכת קשרי הגומלין עם משרד החוץ, משך הזמן של תגובה של משרד החוץ ביחס מתן הרישיון לדעתנו הוא ארוך.

<יוסי ביינהרון: כל הדבר הזה מסרבל את התהליך.

<יוסי ביינהרון: גם את זה אנחנו סבורים שצריך לייעל.

<יוסי ביינהרון: שוב, הכול למען אינטרס אחד.

<יוסי ביינהרון: מצד אחד פיקוח על האינטרסים הבינלאומיים שלנו ומצד שני היכולת לתעשיות לשווק את המוצרים שלהן.

<יוסי ביינהרון: בבקשה הגברת ירדנה דורון.

<ירדנה דורון: "חוק הפיקוח הייצוא הביטחוני" משנת 2007, התקנות והצווים שהותקנו מכוחם מסדירים בעצם את הפיקוח של מדינת ישראל על ייצוא של ציוד ביטחוני, על העברת ידע ביטחוני ועל שירותים ביטחוניים.

<ירדנה דורון: לפי החוק, רישוי הייצוא הביטחוני הוא תהליך דו-שלבי שמחייב בשלב הראשון קבלת רישיון שיווק לפעולות של עסקאות ייצוא ובשלב השני טרם ביצוע הייצוא חובה לקבל רישיון ייצוא.

<ירדנה דורון: על פי אותו חוק, מנכ"ל משרד הביטחון או ראש האגף לפיקוח הייצוא הביטחוני אפ"י, הם בעצם רשות המוסמכת שמופקדת על יישום הוראות החוק.

<ירדנה דורון: החוק גם קובע את המעורבות של משרד החוץ בתהליך.

<ירדנה דורון: במסגרת הביקורת שערכנו ושהסתיימה ביולי 2012, בדקנו את פעולות משרד הביטחון בנוגע למתן רישיונות שיווק ואת האכיפה שהמשרד עשה כדי לוודא שמירה על הוראות החוק.

<ירדנה דורון: כעת אני אתייחס לממצאים העיקריים.

<ירדנה דורון: אכיפת החוק ותנאי הרישיונות – רוב הפעולות שמבצע אפ"י שנועדו בעצם לבדוק אם פעולות היצואנים הם על פי הוראות החוק, נעשות שלא ביוזמתו אלא כמידע שהוא מקבל מגורמים שונים על הפרה לכאורה של החוק.

<ירדנה דורון: החוק קובע שכל מי שקיבל רישיון ייצוא ימסור לרשות המוסמכת דיווחים בכתב אחת לשנה על הפעילות שהוא ביצע בהתאם לטופס שיקבע בתקנות.

<ירדנה דורון: אנחנו מצאנו שמשרד הביטחון לא קבע מתכונת לטופס ולא דרש בעצם את הדיווחים האמורים מהיצואנים.

<ירדנה דורון: פיקוח - הפיקוח בפועל על התאמה של נותני הייצוא נעשה על ידי מינהל המכס.

<ירדנה דורון: סדרי העבודה וקשרי הגומלין בין אפ"י ומינהל המכס לא מוסדרים בנהלי עבודה משותפים.

<ירדנה דורון: בהעדר הנהלים יש תרומה לכך שהאכיפה של הייצוא הביטחוני באמצעות המכס לוקה בחסר.

<ירדנה דורון: אפרט למה הכוונה.

<ירדנה דורון: אפ"י מעביר למינהל המכס נתונים חלקיים בלבד מרישיונות הייצוא.

<ירדנה דורון: הנתונים שמועברים לא מאפשרים למכס למלא את תפקידו לביצוע בקרה על פרטי המשלוחים לרבות מסלול המשלוח, הגורמים והמדינות שאליהם הציוד מעובר.

<ירדנה דורון: בנוסף, לא קיימת שיטה אחידה לזיהוי פרטי הייצוא.

<ירדנה דורון: כתוצאה מכך מתקשה מינהל המכס לוודא אם יש התאמה בין הפרטים במסמכים השונים לפרטים שאושרו ברישיון הייצוא.

<ירדנה דורון: החוק המסמיך את הרשות המוסמכת או גורם אחר לבדוק אם הציוד הביטחוני שקיבל רישיון עומד בתנאי הרישיון.

<ירדנה דורון: הדבר הזה בעצם מחייב ידע מקצועי.

<ירדנה דורון: עם זאת בהעדרו של כוח אדם מקצועי מתאים הן באפ"י והן במכס ביקורות כאלה כמעט ולא מתבצעות.

<ירדנה דורון: תהליך הטיפול ברישיונות שיווק – מצאנו שביחס לשנת 2008, זה המועד שחברה חיצונית בדקה את הנושא, חל שיפור משמעותי בזמני הטיפול בבקשה לרישיונות שיווק.

<ירדנה דורון: זה בעיקר מתייחס לרישיונות שיווק בלתי מסווגים ומסווגים.

<ירדנה דורון: עם זאת בכל מה שקורה למדינות מיוחדות בתחום הלוט"ר (לוחמה בטרור) עדיין נמצאה חריגה בפרקי הזמן שנקבעו בתקנות.

אמנון כהן: כמה זמן נקבע?

<ירדנה דורון: 60 ו- 120 יום, זה תלוי.

אמנון כהן: כתוב פה שיפור של 50%.

אמנון כהן: ממה השתפר?

אמנון כהן: מכמה ימים זה התקצר, מאה יום, שנה?

<ירדנה דורון: לבלתי מסווגים לשנת 2008 -47% מהבקשות לרישיונות חרגו מפרק הזמן, בשנת 2011 זה ירד ל- 5%.

אמנון כהן: בכמה זמן?

אמנון כהן: 60 יום או 120?

<ירדנה דורון: 60 או 120 יום, זה תלוי בסיווגים.

<ירדנה דורון: יש לנו נתונים לגבי כל אחד מפרקי הזמן, עדיין קיימת חריגה.

<ירדנה דורון: כמו שאמרתי לגבי בקשות שמתייחסות למדינות מיוחדות ולתחום הלוט"ר יש מחלוקת בעניינים עקרוניים בין משרד הביטחון למשרד החוץ, דבר שגרם להתארכות זמן הטיפול בבקשות.

<ירדנה דורון: הליך אישור הבקשות לרישיון שיווק במתכונת הנוכחית, הוא מסורבל והוא מהווה נטל על היצואנים.

<ירדנה דורון: יש בו כדי לפגוע התחרותיות בשוק הבינלאומי.

<ירדנה דורון: מערכות המחשוב של אפ"י – המערכות המחשוב של אפ"י מיושנות, חלקן אינן מקושרות ביניהן למשל מערכת רישיונות שיווק ורישיונות ייצוא.

<ירדנה דורון: אין ניהול ידע מרכזי של החלטות העבר.

<ירדנה דורון: המצב אינו מאפשר לאפ"י בין היתר לבדוק באופן ממוחשב ויעיל אם קיימת הלימה בין הנתונים של רישיונות היצוא ורישיון היצוא בפועל.

<ירדנה דורון: הבקשות לרישיונות שיווק מגיעות לאפ"י או במסירה ידנית או באמצעות הדואר.

<ירדנה דורון: הייתה קביעה של מנכ"ל משרד הביטחון דאז משנת 2009 שיש לפעול להזרמה מקוונת של כל הבקשות ולתת לפרויקט הזה קדימות.

<ירדנה דורון: עד מועד סיום הביקורת ביולי 2012, עדיין לא הושלמו כל הפעולות הדרושות לנושא זה.

<ירדנה דורון: במועד הביקורת חלפו חמש שנים מאז כניסת החוק לתוקף.

<ירדנה דורון: משרד הביטחון עדיין לא החל לממש את הסעיפים בחוק שמתייחסים הן על פיקוח פעולות תיווך בעסקאות ביטחוניות והן בנוגע לציוד ביטחוני במעבר.

<ירדנה דורון: סיכום הדוח – בחלוף חמש שנים מהחוק יש מקום לשיפור הפיקוח על הייצוא הביטחוני הן נוכח ציפיות שקיימות מצד גורמים בינלאומיים שהמדינה שלנו תפעיל פיקוח על פי נורמות בינלאומיות ונוכח האינטרס המובהק שלנו כמדינה שהפיקוח נדרש ולאפשר ליצואנים להתחרות בשוק הבינלאומי.

<ירדנה דורון: לכן על מנכ"ל משרד הביטחון ועל ראש אפ"י לפעול בהקדם לתיקון הליקויים הן בנוגע לרישוי והן לגבי הפיקוח.

<ירדנה דורון: ראוי שמנכ"ל משרד הביטחון ומנכ"ל משרד החוץ יקבעו לוחות זמנים מוסכמים כדי לטפל בכל בקשות קבלת רישיונות שיווק.

אמנון כהן: תודה ויישר כוח.

אמנון כהן: מיד ניתן את רשות הדיבור למנכ"ל.

אמנון כהן: אדוני המנכ"ל אני מבקש שתעדכן את הוועדה אם קיים פורום, אולי אפילו בראשותך שמדי פעם מתכנס.

אמנון כהן: יש פורום תעשיות שבו אתה מקיים דיון ושומע מכל אחד מהן הבעיות שלו.

אמנון כהן: פורום שייסע להתוות מדיניות ולבחון מהן צרכי המדינה, משם לקבוע התוויה שתגיע לכל אחד.

אמנון כהן: מכאן אולי יכול להיגזר נושא המו"פ.

אמנון כהן: שלך כמשרד הביטחון תהייה היכולת לדעת במה כל אחד מתעסק, כי יתכן ששניים או שלושה גופים עוסקים באותו דבר וכל אחד משקיע משאבים רבים.

אמנון כהן: אין ראיה כוללת מלמעלה, כל אחד מבין את עבודתו.

אמנון כהן: אולי תאמר שאין מה לעשות והייצור הוא ספציפי ייחודי לכל אחד.

אמנון כהן: נבקש לשמוע בנוגע לרישיונות, בקשת הרישיונות.

אמנון כהן: האם קיים פורום, אולי תחתיך, שמחובר עם משרד החוץ בנוכחותכם.

אמנון כהן: האם קיים ממשק שבודק שהעניין לא נמשך יותר זמן.

אמנון כהן: יש בקשות שמגיעות שמחייבות גם אישורם.

אמנון כהן: אולי קיים פורום שמתכנס מדי פעם לפי בקשות, פעם בשבועיים-שלושה, אני לא מכיר את תדירות הדרישות.

אמנון כהן: צריכים ממשק משותף כדי לדבר האחד עם השני ולאפשר הפריה והעשרת הידע.

אמנון כהן: כמו כן אנחנו מבקשים לדעת אם קיים מטה משותף של המשרד עם המכס.

אמנון כהן: אני מבין מהדוח שלא כל הידע נמצא שם והם גם מקבלים חלקי דיווחים שאנשי המכס לא תמיד יודעים להשוות ולבדוק.

אמנון כהן: זה חשוב גם ברמה של המדינה וגם מבחינת התשלום.

אמנון כהן: יתכן שמפסידים כסף מחוסר הידע של אנשי המכס בפרטי היצוא.

אמנון כהן: יתכן שהם התייחסו ליצוא כמשהו אחד ובעצם המשלוח כולל דברים אחרים, כמובן זה משפיע על המחיר במכס.

אמנון כהן: בבקשה אדוני המנכ"ל, הבמה שלך.

<דן הראל: תודה רבה, בוקר טוב.

<דן הראל: ראשית אני מברך על קיום הביקורת.

<דן הראל: אנחנו לקחנו את כל סעיפי הביקורת ודקרנו אותם אחד אחד.

<דן הראל: נציג מה עשינו בנושאים אלה.

<דן הראל: ראשית אני מבקש להציג את האנשים שהגיעו ממשרד הביטחון.

<דן הראל: מאיר שליט, ראש אגף אפ"י, הילה, יועצת משפטית במשרד.

<דן הראל: פול מידע וקש"ח.

<דן הראל: שלום גנצר אחראי על ביקורת המדינה במשרד.

<דן הראל: אורנה דוברת המשרד, ניר הוא העוזר שלי.

<דן הראל: אלה האנשים שהגיעו איתי.

<דן הראל: כשהקימו את אפ"י, אני לא בטוח שהיו מודעים על היקף ועומק העבודה.

<דן הראל: כזכור לכולם הקמת אפ"י באה בעקבות או בהמשך לאירוע שהיה לנו עם יצוא לסין ומשבר שהיה עם ארצות הברית.

<דן הראל: עד אז כל הפיקוח נעשה בתוך "סיבת".

<דן הראל: "סיבת" הוא אגף בתוך משרד הביטחון שאחראי על קידום מכירות התעשייה הישראלית ביטחונית בחו"ל.

<דן הראל: הוקם אגף עם אנשים.

<דן הראל: למעשה אנחנו מתגלגלים משנת 2007 עם האגף כאשר כמות הפעילות בהיקף שלו, אנחנו נציג תיכף, הלך וגדל.

<דן הראל: ברור לכולנו שזה חלק חשוב, חיוני וקריטי לתהליך הייצוא ממדינת ישראל.

<דן הראל: לקחנו את הדוח, וגם אצלי נעשו שני דיונים בהקשר לתיקון ליקויים שעלו וכמובן שגם אפ"י בתוכו עשה מספר רב של דיונים.

<דן הראל: זה שלב ראשון בתיקון.

<דן הראל: ראשית לגבי כל הערה והערה נציין את ההערה ונגיד מה המצב בנוגע לה ומה עשינו כדי לתקן אותה.

<דן הראל: בשלב השני מתבצע מאמץ משרדי כדי להביא לשינוי בכלים, במתודות ובנהלים של אפ"י כדי להתאים את אפ"י לעבודה מול ההיקף שנוצר לאורך שנים.

<דן הראל: הדבר הזה ייקח יותר זמן, בסופו של דבר תעשה עבודה הרבה יותר תשתיתית.

<דן הראל: אני מקווה שנוכל להעמיד גם מערכות מחשב, גם נהלים ומספר אנשים מותאם וגם המבנה של אפ"י יותאם למה שרוצים לראות באפ"י בשנים הבאות.

<דן הראל: נציג כאן מצגת כדי להראות את הנתונים.

<דן הראל: נוכל להשאיר אותה למי שירצה כדי יוכל לראות את הנתונים.

<דן הראל: 14 השקפים הראשונים מסבירים למעשה מה זה אפ"י ובשאר השקפים לקחנו ההערה הערה וכתבנו מה עשינו בהקשר להערה זו.

<דן הראל: אם יעלו שאלות כמובן נענה על כל שאלה.

<דן הראל: בנוגע לדברים שאמרת בפתיחה, אני אענה לקראת הסוף אחרי שנבין את הנהלים ומה קורה בינינו לבין משרד החוץ, הנהלת המכס וכדומה.

<דן הראל: יציג את המצגת ראש אפ"י מאיר שליט בבקשה.

אמנון כהן: חברי הכנסת, אם תרצו להעיר תוך כדי אנחנו נשלב את הערותיכם.

אמנון כהן: בבקשה מאיר שליט.

<מאיר שליט: תודה רבה.

<מאיר שליט: כמו שהמנכ"ל אמר אנחנו נתחיל בהצגה לא עמוקה מדי של אפ"י, המבנה, הארגון, התהליכים וגם נביא לפניכם את המספרים.

<מאיר שליט: המבנה של אפ"י נכון להיום הוא מבנה פונקציונאלי, נראה מימין לשמאל.

<מאיר שליט: יש יחידה שקולטת ומנתבת את הבקשות.

<מאיר שליט: היחידה הזאת אחראית גם למרשם היצוא הביטחוני, דבר שלא נאמר.

<מאיר שליט: על פי החוק חייב כל יצואן ביטחוני בטרם בואו לבקש רישיון שיווק להירשם במרשם היצואן הביטחוני – זה פרק בפני עצמו בחיינו.

<מאיר שליט: יש לנו מספר קווי פעולה - - -

אמנון כהן: זה המבנה משנת 2007 או שבכל פעם הוספתם עוד משהו.

<מאיר שליט: לפני כשנתיים הוספנו את יחידת השיתוף פעולה ותכנון בינ"ל.

<מאיר שליט: אני אגיע אליה.

<מאיר שליט: המבנה הוא פונקציונאלי ומתאים לקוי יצור, סליחה על הביטוי, אבל באפ"י באופן כללי אפשר ממעוף הציפור לראות את אפ"י כאילו יש לה שנים או שלושה קווי ייצור, קו ייצור אחד הוא רישיונות שיווק בלמ"ס (בלתי מסווגים), מוצרים בלתי מסווגים למדינות רגילות.

<מאיר שליט: יש לנו קו ייצור נוסף שאנחנו קוראים "שיווק מסווגים" שמטפל או כאשר הנושא, המוצר הוא מסווג או כשאר מדינה מיוחדת.

<מאיר שליט: מדינה מיוחדת זה שם כללי במשרד הביטחון למדינה שתשומת שלנו, שלא אגפי משרד הביטחון ושל משרד החוץ, היא תשומת לב מיוחדת תחום הלוט"ר, תחום שמתפתח בשנים האחרונות של לוחמה בטרור וענייני אבטחה וכדומה.

<מאיר שליט: לאחר שחברות או יצואנים מקבלים רישיונות שיווק בנקודת זמן מסוימת, ולעתים רחוקה מנוקדת הזמן שבה הם קיבלו רישיונות שיווק, הם פונים ומבקשים, שוב על פי החוק, רישיון יצוא.

<מאיר שליט: רישיון יצוא הוא אותו מסמך המגדיר בדיוק מה מותר להם לייצא בפועל.

<מאיר שליט: מדובר ברישיון או מסמך שמקובל על המכס שבאמצעותו היצואן יכול להעביר את מוצריו דרך המכס.

<מאיר שליט: אדוני היושב ראש, לפני כשנתיים הגענו למסקנה שהקשר בין אפ"י משרד הביטחון ובין גופים מקבילים ברחבי העולם הוא קשר חיוני.

<מאיר שליט: חשוב לנו ללמוד מה שנעשה במדינות אחרות.

<מאיר שליט: עליכם לדעת שמדינת ישראל איננה חברה במשטרי הפיקוח הבינלאומיים.

<מאיר שליט: מאחר ואנחנו לא חברים, הדרך היחידה ואולי הכמעט יחידה לדעת מה קורה שם זה במפגשים התקופתיים שיש לנו עם אותם גופים מקבילים בגרמניה, אנגליה, צרפת וקל וחומר בארה"ב ועוד מדינות.

<מאיר שליט: ההיבט השני הוא גם ההצגה של מערכת הפיקוח הישראלית בפני מדינות זרות.

<מאיר שליט: יש משמעות לדרך שבה או כיצד נתפס ההיבט הזה של מדינת ישראל בקרב מדינות ברחבי העולם.

<מאיר שליט: אני יכול לומר לכם פה ועכשיו שיש לנו שם טוב מאוד בקרב המדינות, במיוחד המערביות, שעוסקות בפיקוח על פיקוח ייצוא ביטחוני.

<מאיר שליט: יחידת הדרכה אכיפה – קיימת גם כדי להדריך את אנשי אפ"י וגם להדריך את היצואנים.

<מאיר שליט: אכיפה - נעבור על הנושא הזה בשלב יותר מאוחר.

<מאיר שליט: הצפנה – אפ"י אחראי מטעם המשרד גם לנושא של פיקוח על עיסוק באמצעי הצפנה מסחריים.

<מאיר שליט: זה לא קשור ל"חוק הפיקוח הייצוא הביטחוני".

<מאיר שליט: זו יחידה קטנה נפרדת.

<מאיר שליט: נעבור סעיף סעיף.

<מאיר שליט: רק כדי לשבר את האוזן.

<מאיר שליט: 1,414 חברות ובודדים רשומים היום במרשם הייצוא הביטחוני.

<מאיר שליט: יש עלייה מתמדת שנובעת מכך שיש יותר ויותר מצטרפים לקהל היצואנים הביטחוניים וגם התוודעה שיש צורך להירשם באפ"י ולפעול לפי החוק הולכת וגדלה.

<מאיר שליט: ראו בבקשה את מספר רישיונות שיווק שמגיעות או שהגיעו במשך השנים לאפ"י – העמודות הימניות - - -

אמנון כהן: הרישיונות מתחדשים כל שנה?

<מאיר שליט: לא.

<מאיר שליט: רישיון שיווק הוא לשלוש שנים.

אמנון כהן: כאן ,שקף, בשנים 2012-2011 כולם חדשים?

<מאיר שליט: לחלוטין.

אמנון כהן: חידוש רישיון לא בא לידי ביטוי.

<מאיר שליט: יפה ששאלת אדוני.

<מאיר שליט: בימים אלה, בסוף השנה הזאת אנחנו עושים מבצע ענק שבו אנחנו מחדשים.

<מאיר שליט: על פי החוק פוקע תוקף כל רישיונות השיווק.

<מאיר שליט: אנחנו מחדשים מחדש את רישיונות השיווק באשמתם של רישיונות שיווק שאינם רלוונטיים.

<מאיר שליט: זו עבודה ענקית שנעשית.

אמנון כהן: למשל יצואנים שהפסיקו לשווק לפני שש-שבע שנים, לא מקבל וזה שממשיך לשווק מקבל רישיון חדש ואם הוא מגיש בקשה הוא נכנס לסטטיסטיקה כחדש.

<דן הראל: הוא צריך להגיש בקשה מחדש.

<דן הראל: מה שאתה רואה כאן זה שמדי שנה מגישים בין 25 אלף ל- 30 אלף בקשות.

<דן הראל: בקשה זה לא דף בודד, זה ערימה של ניירות שיכולה להכיל בין 20 ל-30 ניירות שצריך להתייחס אליהם.

<דן הראל: כל זה זו הפעולה של אפ"י.

אמנון כהן: כמה עובדים יש לאפ"י?

<מאיר שליט: מיד נגיע לזה, יש שקף מיוחד עבור זה.

<מאיר שליט: אנחנו עומדים בסופה של השנה בסביבות של 20 אלף בקשות לרישיונות שיווק.

<מאיר שליט: כפי שאתה רואה זה רק החציון כאן.

<מאיר שליט: חבריי ממבקר המדינה דיברו על התהליך.

<מאיר שליט: יש לנו כאן תרשים זרימה שמתאר את התהליך.

<מאיר שליט: אדוני צריך להבין שראש אפ"י איננו יכול לקבל החלטה לבד.

<מאיר שליט: על פי החוק הוא חייב להיעזר בוועדות מייעצות.

<מאיר שליט: בוועדה מייעצת כמובן שאנשי משרד החוץ חברים בה, אבל גם גופי משרד הביטחון וגופי משרד החוץ שנוטלים חלק בתהליך.

<מאיר שליט: זו עבודה רב-אגפית כאשר כל אחד מהגופים האלה דן בכל בקשה.

<מאיר שליט: אנחנו המדינה היחידה בעולם שעובדת בצורה כזו, אין לזה אח ורע.

<מאיר שליט: בזכוכית מגדלת בודקים כל בקשה מהיבטי: הביטחון, היבט הטכנולוגיה וההיבטים המדיניים ובסופו של דבר הכול נגמר ברישיון שיווק שניתן ליצואן.

אמנון כהן: כל כמה זמן מתכנס הפורום הזה?

<מאיר שליט: במה שנקרא 'במדינות מיוחדות' מתקיים פורום עליון שדן פעמיים בחודש, וועדת לוט"ר פעם בחודש, פורום של וועדת בקמ"ח עליונה המסווגים פעם בחודש, ומוצרי בלמ"ס (בלתי מסווגים) יום-יום.

אמנון כהן: לפי המצגת הזמן המשוער לתשובה לבקשת יצוא הוא בין 60- ל- 120 יום.

<דן הראל: השתפרנו.

<מאיר שליט: אני אציג אחר כך עוד משהו.

<מאיר שליט: בעולם הבלמ"ס למדינות רגילות החוק מתיר 60 יום, זה הזמן שאנחנו נותנים.

<מאיר שליט: עלינו קצת בשנה האחרונה, לקראת סוף השנה בחציון עומדים על 29 יום.

<מאיר שליט: היום אנחנו עומדים על מספר יותר טוב.

<מאיר שליט: אם תשים לב, בשלושת העמודות מצד ימין, בכל המקרים אנחנו עומדים בפחות ממה שהחוק דורש מאיתנו, יחד עם זאת אני מקבל את ההערה שעדיין גבולי זמן גבוהים מדי, כי בסופו של יום, בסוף התהליך יש יצואן יש שרוצה לייצר.

<מאיר שליט: קו היצור הבא הוא רישיונות יצוא - שוב אנו רואים שאנחנו נעים באזור של בין 8,000 ל- 9,000 רישיונות יצוא כל שנה.

<מאיר שליט: כאן קבועי הזמן הם יותר קלים כי דנו כבר רבות בנושא בשלב רישיון השיווק.

<מאיר שליט: עומדת לזכותנו כאן איזו הקלה, החוק מחייב את כל השותפים, מה שהוא לא עושה בשלב הראשון בשלב השיווק.

<מאיר שליט: בשלב הראשון היצוא - - -

אמנון כהן: יש שני רישיונות: רישיון שיווק, רישיון יצוא.

אמנון כהן: כמה זמן הם שני השלבים?

<מאיר שליט: לוקח זמן, אבל אדוני דע לך שאם פעם חשבנו שאנחנו יחידים בעולם, מצאנו שאין כיום כמעט מדינה שלא עובדת בתהליך דו-שלבי.

<דן הראל: סליחה, אני מבקש להסביר.

<דן הראל: נניח שלחברה יש מוצר והיא רוצה לייצא אותו, היא מגישה בקשה לרישיון שיווק.

<דן הראל: אחד הדברים המקשים עלינו הוא שהחברה מגישה בקשה לכל הארצות שהיא חושבת שיש סיכוי לסגור עסקה, מכאן הכמויות העצומות הללו.

<דן הראל: נניח שלאותו מוצר יש גם טכנולוגיות שאנחנו פיתחנו וגם היבטים מורכבים, עבור כל מדינה צריך לדון בנפרד, כי אין דין קווקז כדין ארה"ב – זה ברור לגמרי גם בהיבטים של זליגה.

<דן הראל: כל רישיון נדון על פי מידת הסיכון שלו לביטחון, סוג הטכנולוגיה שאנחנו מוכנים להעביר וכדומה וכדומה.

<דן הראל: דנים ברישיון השיווק, נותנים רישיונות שיווק ואז הם הולכים לשווק.

<דן הראל: כאן יש קטע שיכול לקחת - - -

אמנון כהן: אישור ספציפי למדינה.

<דן הראל: זה שלב שיכול לקחת חודשים עד שנים.

<דן הראל: היצואנים הצליחו להשיג עסקה הם באים אלינו לשלב של רישיון יצוא.

<דן הראל: זה שלב שהוא הרבה יותר מהיר כפי שאתה רואה.

<דן הראל: יש לו רישיון שיווק, הוא עשה את הכל, הוא סגר עם המדינה ועכשיו הוא אומר "פיסית אני רוצה לייצא".

<דן הראל: כאן זה שלב שלא מעכב כבר.

<דן הראל: בעצם הבדיקה הראשונה היא הבדיקה המאסיבית, זו הבדיקה השנייה.

<מאיר שליט: כמו שהמנכ"ל התהליך הוא תהליך יותר קצר, עדיין משתתפים על פי חוק ועל פי תקנות משרד הביטחון וגם משרד החוץ, גם אגפים בתוך משרד הביטחון.

<מאיר שליט: זה תהליך קצר ובסופו של כל יום אנחנו משדרים את הרישיון למכס.

<מאיר שליט: וחזור לזה מיד עם העניין של הרישיון.

<מאיר שליט: כוח אדם.

<דן הראל: הוא אמר "בסופו של כל יום אנחנו משדרים את הרישיון למכס".

<דן הראל: זאת אומרת יש תקשורת ואנחנו מעבירים את הרישיונות שקיבלו אישור, מעבירים למכס.

<מאיר שליט: כאן בשקף יש את מצבת כוח האדם, אני אראה בצורה שונה.

אמנון כהן: את הרישיון הוא קיבל, אבל הוא המכס לא יודע מהו המוצר.

אמנון כהן: כוח האדם, אתה עומד ביעדים שהצבת לעצמך בנושא כוח אדם?

אמנון כהן: לדעתך הוא מספק או שאתה חושב שצריך להתרחב?

אמנון כהן: מי קובע את היקף כוח האדם?

<מאיר שליט: המנכ"ל קובע.

<דן הראל: אני קובע, ברור שאם היה יותר כוח אדם אז היינו מטפלים.

<דן הראל: מדובר ב- 29 משרות ועוד כוח אדם חיצוני בכסף.

<דן הראל: שוכרים יועצים.

<דן הראל: 29 משרות, 30 אלף רישיונות נעשה חשבון מה נופל על כל בנאדם כל יום על השולחן, כל יום ערימות.

<מאיר שליט: עזרה גדולה יש לנו מבנות השירות הלאומי.

<דן הראל: בנות שירות לאומי עוזרות, בנות חיילות.

אמנון כהן: אולי יש מקום לעבות את הסיוע מהן?

אמנון כהן: גם שם יש צרכי עמך מרובים.

<דן הראל: המשרד לקח על עצמו לרדת ב- 100 משרות אזרחיות השנה.

<דן הראל: אנחנו עושים את המקסימום עם מה שיש.

<מאיר שליט: כאן אנחנו רואים שקף צורני שמראה את האנשים שעוסקים באגף רק ברישיונות ייצוא.

<מאיר שליט: אנחנו יודעים לתת רישיונות, אנחנו גם יודעים לעשות הדרכה.

<מאיר שליט: אנחנו מבצעים פעולות הדרכה מהנשיאים והיו"רים ועד אחרוני האנשים שעוסקים בייצוא ביטחוני.

<מאיר שליט: אנחנו מגיעים כמעט לכולם בצורה מסודרת, בצורה מאורגנת.

<מאיר שליט: השקף האחרון בתחום הזה הוא בנושא אכיפת החוק – גם אליו נחזור יותר מאוחר, כעת אציג רק כמה מספרים שמעידים על מה שאנחנו עושים.

<מאיר שליט: אני אבקש לומר שבשנה האחרונה, למעשה בחודשים האחרונים הגברנו מאוד את האכיפה.

<מאיר שליט: נענה על כך בצורה מפורטת כשנגיע לסעיף שהמבקר שם לפנינו.

אמנון כהן: למה מתכוון המבקר כשהוא אומר שלא נעשות עבודות יזומות על ידכם?

<דן הראל: כשנגיע לסעיף ההערה אנחנו נענה.

<מאיר שליט: לגבי ההערות בניתי תשובה לפי הסעיפים שהמבקר ציין.

<מאיר שליט: פעולות אכיפה יזומה – המבקר העיר את עיננו שהפעולות שלנו רובן אינן ביוזמתנו, אלא כתגובה למידע המתקבל מגורמים שונים.

<מאיר שליט: ראשית זה לא נורא לקבל מידע מגורמים שונים שנמצאים ויכולים להעביר לנו מידע.

<מאיר שליט: נכון וצודק המבקר, ולכן אנחנו הגברנו את הנושא.

<מאיר שליט: וכאן אני כותב: "ביצוע ביקורות יזומות במשרדי היצואנים על מנת לבחון את הדרך בה מבצע היצואן את הפיקוח על הייצוא הביטחוני".

<מאיר שליט: כדאי שאומר משפט אחד בלבד, הפיקוח על היצוא הביטחוני הוא ברמה של ציות עצמי.

<מאיר שליט: לעולם לא נוכל להגיע לאחרון היצואנים באיזו חברה במנרה שעשה פעולה כזאת או פעולה אחרת.

<מאיר שליט: עלינו להשריש בתוך היצואנים את הנושא של ציות עצמי.

<מאיר שליט: 'תבנה לך תכנית אכיפה במפעל, תפעל על פיה', אנחנו נעמוד לצידו של היצואן.

תמר זנדברג: אפשר לומר לכל אזרחי המדינה להטמיע את הנושא של ציות עצמי בכל תחום.

אמנון כהן: זה קיים, אוי ואבוי אם זה לא היה קיים.

<קריאה: תנאי פיקוח קיימים במצב שזה לא קיים, לא במצבים - - - <קריאה:> ברוב מדינות העולם זה מבוסס על מערכת אמון.

אמנון כהן: אבל הוא יוזם עכשיו ביקורות.

<דן הראל: על פי חוק המשרד מחייב את המפעלים הגדולים באחראי ציות.

<דן הראל: זה תפקיד שפועלים תחתיו אנשים שמוודאים שיש ציות, מגישים דוחות.

<דן הראל: זה וולונטארי, אבל וולונטארי מחויב.

<מאיר שליט: כמו שציינתי וכפי שרואים בשקף, הגברנו את האכיפה היזומה עם מצבת כוח האדם שיש לנו.

<מאיר שליט: נשכנו בשיניים, לקחנו מהגורן לקחנו מהיקב.

<מאיר שליט: מאז הפניית תשומת הלב ביצענו כ- 22 ביקורות בחברות.

<מאיר שליט: אנחנו עובדים בשתי רמות של ביקורות: ביקורת שבאים ובודקים תקנות, ציוד, כפיפותו של ממונה הפיקוח למנכ"ל וכדומה.

<מאיר שליט: אנחנו גם מגיעים היום עם חומר מוכן מראש, למשל, אנחנו באים עם רישיון היצוא ותנאיו לחברה והוא מקריא לנו כיצד היא החברה מתכוונת לייצא פריט כזה או אחר.

<מאיר שליט: מתכונת דיווחים בכתב – המבקר העיר שעל פי חוק מי שמקבל רישיון צריך למסור לאפ"י, לרשות המוסמכת, דיווח אחת לשנה.

<מאיר שליט: אמרנו למבקר שיש לנו מנגנון דיווחים של היצואנים לאגף "סיבת" שקיים ועומד מזה שנים רבות.

<מאיר שליט: המנגנון הזה פתוח בפני אגף הפיקוח.

<מאיר שליט: המבקר לא קיבל את דעתנו.

<מאיר שליט: על כן לאור הערת המבקר גיבשנו באפ"י טופס דיווח יצואנים.

<מאיר שליט: אנחנו יכולים להראות לכם אותו.

אמנון כהן: מישהו מפקח עליו?

<מאיר שליט: צריך לעשות שני דברים, האחד לעשות טופס והשני לתקן אותו בתקנות.

<מאיר שליט: חברתי הילה ארליך שיושבת כאן מטפלת בתקנה הראויה.

<מאיר שליט: יהיה לנו טופס שיכנס מיד בחודש הבא, הוא כבר מופיע.

<הילה ארליך: הוא יעבור את וועדת חוץ וביטחון.

אמנון כהן: הוא צריך לעבור את אישורם?

<הילה ארליך: כל תקנה צריכה לעבור.

<הילה ארליך: זה נמצא בלשכת השר.

<הילה ארליך: השר אישר.

אמנון כהן: אני אבקש שתביאו את זה לוועדה, אנחנו נדאג שהוועדה תתכנס כמה שיותר מהר ושב- 1 בינואר יהיה לכם טופס מאושר.

<מאיר שליט: הטופס ודברי ההסבר מופיעים כבר באתר אפ"י והציבור כבר יודע.

אמנון כהן: כלומר אנחנו מחכים כרגע רק לאישורו, הכול מוכן ממתינים רק לאישורה של וועדת חוץ וביטחון.

אמנון כהן: מי יפקח שזה אכן יקרה?

<מאיר שליט: אגף הפיקוח שלנו.

<מאיר שליט: פיתוח התאמת נתוני ייצוא, העברת נתונים למנהל המכס – אנחנו מעבירים למכס נתונים מסוימים.

<מאיר שליט: העיר ובצדק שהנתונים שלנו הם נתונים חסרים.

<מאיר שליט: המכס ביקש שנבוא איתו בדברים.

<מאיר שליט: יושבים כאן חבריי - - -

אמנון כהן: ארצה לשמוע אותם.

אמנון כהן: תסיים את דברייך בסעיף זה ונעבור אליהם.

<מאיר שליט: סיכמנו עם מנהל המכס רשימת נתונים, מיד אציג אותה.

אמנון כהן: יש איש מטעמכם שמנהל המכס יכול לשאול שאלה או לבקש הבהרה?

<מאיר שליט: כל יום הוא מדבר עם אדם בתוך האגף כשהם תופסים שיש להם חשש, מוצר חדש או שאלה, והם יעידו על כך.

<מאיר שליט: הנה הטופס שסיכמנו איתם לאחרונה.

<מאיר שליט: אני אציין שזה טופס מסוכם, חלק מהדברים כבר מועברים כבר היום, חלק יועברו בעתיד הקרוב.

<מאיר שליט: לא גמרנו עדיין את הנושא הזה בתוך אגף התקשוב והמחשוב שלנו כי אנחנו משדרים להם את הנתונים כל ערב באמצעות חברת תיווך, בעתיד המאוד קרוב גם למערכת שאר העולם.

אמנון כהן: מנהל המכס בבקשה נשמע את הערותיכם על הדוח וגם על הממשק שלכם.

אמנון כהן: האם יש עדיין קשיים?

<דוד חורי: במנהל המכס אני אחראי על היצוא של מדינת ישראל.

<דוד חורי: אולי כדאי לסיים את יתר הסעיפים הקשורים למכס ושעלו בדוח.

אמנון כהן: בבקשה.

<מאיר שליט: העדר שיטה אחידה לזיהוי פרטי יצוא מול מנהל המכס – בעברית יותר פשוטה, לכל מוצר יש מספר שנוצר במשרד הביטחון, למנהל המכס יש שיטה בינלאומית שבה הם מזהים משפחות של מוצרים, אינני יודע אם הם מסוגלים לזהות כל אקדח וכל רובה.

<מאיר שליט: לכן ישנה אי התאמה בין שתי השיטות הללו.

<מאיר שליט: שני המשרדים סיכמו ביניהם - - -

אמנון כהן: כתוב כאן "שפות שונות", הם מתקשים.

<מאיר שליט: שפות הכוונה לצורת מספור שונה, אנחנו לא שחקן יחידי, לכל יצואן יש את עמיל המכס, את המשנע שמביא את מסמכיו הוא, מנהל המכס ידרוש מהיצואנים לרשום במסמכי השילוח את המספר שלנו וכל יצואן ביטחוני יודע מה מספר המוצר שלו.

<מאיר שליט: אנחנו במסר היומי שנשדר כל ערב גם נכלול את אותו מספר מוצר.

<מאיר שליט: כדי לסגור את הפער עד להתאמת שתי המערכות, נתנו להם קובץ נתונים שמכיל את כל מספרי המוצר והתיאורים שלנו.

<מאיר שליט: התחייבנו לחדשו ולעדכנו ולהעביר כל חודש קובץ.

<מאיר שליט: בדיקת עמידה לתנאי הרישיון, סעיף ג' – המבקר העיר על ניהול ביקורות בתחום הזה ועל חוסר בכוח אדם.

<מאיר שליט: ביקורות – סיכמנו עם המכס שהמכס הוא זה שיעשה את הביקורות, זה בתחום שלו ובחצר שלו, הוא יעשה את הביקורות.

<מאיר שליט: ישנן שתי אפשרויות, האחת שהמכס, מטעמיו שלו, ישאל שאלה או כשירצה משהו אנחנו נעמיד לו, כפי שנמשיך להעמיד לרשותו, את אנשי המקצוע שלנו שהם או אותם יועצים טכנולוגיים או שנשתמש בשירותי האגפים הטכנולוגים של המשרד – עושים את זה גם היום.

<מאיר שליט: אנחנו סיכמנו על שיטה שבה אנחנו נעביר למכס רישיונות יצוא מסוימים שנסמן אותם, והמכס מטעמנו יפתח, יבדוק את המכולה ויבקש שנציגו כמובן יהיה נוכח.

<מאיר שליט: הוא יעשה עבורנו את הביקורות שעל חסרונם העיר המבקר.

<מאיר שליט: אלו שלושת הסעיפים הקשורים למכס.

אמנון כהן: האם הממשק הזה עובד?

אמנון כהן: חשוב לנו לדעת אם יש לך ידע מקצועי בתחום הזה?

אמנון כהן: האם יש לך את האפשרות שמישהו יעזור, יהיה נוכח בבדיקה כפי שהוא אומר.

אמנון כהן: שיבדוק שאכן המוצר שנרשם, המפריט שעליו קיבלו רישיון יצוא, הוא אכן המוצר שיוצא החוצה או שמא תחת כובע זה יוצא פריט אחר בכלל.

<דוד חורי: מבנה הנתונים המועבר למכס – חשוב לדעת שאנחנו נמצאים בין הפטיש לסדן.

<דוד חורי: מצד אחד אנחנו צריכים לדאוג ליצוא הישראלי שיזרום ויצא בזמן, ומצד שני אנחנו בעצם העין האחרונה של מדינת ישראל שאמורה לבדוק את המטענים.

<דוד חורי: אנחנו חייבים לפתח כלים שבסופו של יום נוכל לייצר אמצעי אכיפה נכונים, לא רק למשרד הביטחון אלא גם ליתר המשרדים, וכל זה כשאנחנו צריכים לתת זרימה חופשית של המטענים.

<דוד חורי: מבנה הנתונים שהיה משודר לנו עד היום, בעצם הוא לא מספיק.

<דוד חורי: אתן דוגמה לצורך המחשה.

<דוד חורי: מדינת ייצוא, אנחנו רואים בכל מסמכי הייצוא, בכל מסמכי התובלה, מסמכי חברת התעופה לאן הולך המטען.

<דוד חורי: יכול להיות שברישיון יעד המטען הוא לא היעד אליו הולכת הסחורה.

<דוד חורי: אם הנתונים ישודרו אלינו נוכל בתוך מערכות המחשב לבדוק את הסנכרון בין נתוני הרישיון לבין המשלוח.

<דוד חורי: זאת הייתה דרישתנו, הגענו להסכמה בנוגע למבנה הנתונים החדש שבסופו של יום אם הוא ייושם, זה יעזור למנהל המכס לבצע את עבודתו נאמנה, מצד אחד לאפשר את זרימת הסחורה ומצד שני - - -

אמנון כהן: איפה עומדות ההעברות הללו?

<דוד חורי: ראשית קבענו את מבנה הנתונים.

<דוד חורי: כעת אנחנו צריכים לשקול את ערוץ השידור או אפשרות השידור.

<דוד חורי: היום יש טכנולוגית נל"ן שהמידע משודר בקו ישיר למערכות המכס.

<דוד חורי: כעת אנחנו בפני מערכת חדשה "שער עולמי" שאמורה לשנות את שיטות השידור.

<דוד חורי: קיימנו דיונים עם אפ"י ועם יחידות הסמוכות שנותנות להם ייעוץ.

<דוד חורי: אנחנו צריכים לקבל את האוקיי לגבי שיטת השידור.

<דוד חורי: אנחנו ממתינים שהגורמים במשרד הביטחון יאשרו את שיטת שידור הנתונים.

<דוד חורי: לדעתי ברגע שהם יאשרו את השיטה נצטרך לקחת את הנתונים או מבנה הנתונים שסיכמנו עליהם כדי שיועברו ישירות למערכת המחשוב שלנו כדי נוכל בסופו של יום לייצא בשיטה נאותה יותר.

<דוד חורי: נתייחס לנושא הזיהוי החד-ערכי, צודק המבקר בסוגיה זו.

<דוד חורי: אפ"י למעשה מחליט להוציא איזו מערכת מסוימת ומאשר אותה ברישיון.

<דוד חורי: היצואן מציין בחשבונית כל מיני מספרים אחרים.

<דוד חורי: אנחנו לעולם לא יכולנו לדעת אם מה שהתכוון אפ"י ברישיון הם אותם מוצרים שנמצאים מול העיניים שלנו.

<דוד חורי: לכן היינו חייבים למצוא סנכרון בין הנתונים.

<דוד חורי: כאשר משרד הביטחון מעוניין לייצא מערכת מסוימת, לפחות שבמסמכים תהייה אותה מערכת שהתכוונו.

<דוד חורי: בסופם של דיונים הסכמנו בעצה אחת לעבור לשיטת מספור, שמספר אפ"י זה שיופיע ברישיון.

<דוד חורי: אנחנו נחייב את היצואנים במדינת ישראל לציין את המספר הזה וסוכן המכס יצטרך לשדר לנו את המספר הזה ועל ידי כך ניצור סנכרון בין כל הגופים.

<דוד חורי: התוצאה שכולם יצהירו על לאותו דבר ובידי המכס תהייה מערכת עם בסיס הנתונים של מספרי אפ"י אותו יספק לנו אפ"י כדי שנוכל פעול.

<דוד חורי: הנושאים המקצועיים – אני מהנדס אלקטרוניקה, גם אם ארצה לבדוק מערכת יהיה לי קשה לבדוק אותה.

<דוד חורי: אנחנו צריכים את הייעוץ המקצועי.

<דוד חורי: המכס לא יעמיד מהנדסים שיהיו בודקי מכס.

<דוד חורי: לנו יש כמה מנגנונים, לצידי ירון איש הייטק לשעבר שקלטנו, הוא מתווך בין אפ"י לבין המכס.

<דוד חורי: כלומר, אנשי המכס יעצרו את המשלוחים ובמקום שיהיה חשד הם ישאלו אותו, וכשתעלה בעיה הוא יפנה ביום-יום לאפ"י כדי לספק לנו סיוע כשנדרוש שגורם מקצועי יבוא לבדוק את המטען באופן מעשי.

אמנון כהן: איפה עומדים הדברים?

אמנון כהן: המסייע, המחשוב?

אמנון כהן: אני יכול להיות רגוע?

<מאיר שליט: לדעתי אדוני יכול להיות רגוע, ראשית מה שסיכמנו סוכם והוא יבוצע.

<מאיר שליט: אנחנו עושים את ההתאמות בחודשים הקרובים, עד מחצית 2014.

<דן הראל: פעם אחת יש את המיליון המשותף כדי שתהייה שפה משותפת, זה סודר.

<דן הראל: הדבר השני שהוא הבעייתי כרגע, אני שם את זה פה, עדיין לא מצאנו לו פתרון, זו הבעיה שהמערכת של המכס היא לגמרי אינטרנטית וכל אחד, לא צריך את "סנודן" כי כל ילד יכול להיכנס למערכת ולראות.

<דן הראל: מצד שני אנחנו עושים שילוח של מוצרים מסווגים לארצות שלא תמיד נרצה שיראו לאן אנחנו שולחים וכדומה וכדומה וכדומה.

<דן הראל: יש כאן היבטים מסווגים.

<דן הראל: כרגע אנחנו בהתדיינות בין מלמ"ב לבין המכס איך בדיוק נצליח גם על גבי תשתית שהיא גלויה להעביר את הנתונים.

<דן הראל: השפה קיימת, הדברים שאינם בעייתיים הם לא בעייתיים, על הדברים הבעייתיים נצטרך לקחת את הזמן כי מדובר במערכות ממוחשבות ונצטרך לחבר אותן.

אמנון כהן: תוכל לציין לוח זמנים משוער?

אמנון כהן: הוועדה תרצה לעקוב.

<דן הראל: אנחנו מתחילים לעבוד כבר בחודש-חודשיים הקרובים בשפה המשותפת.

<דן הראל: הסגירה בין המערכות, כל נושא הסיווג למערכת לא מסווגת לזה אין לנו עדיין פתרון.

<דן הראל: אני מקווה, כמו שמאיר שליט אמר, עד אמצע השנה לסיים את האירוע הזה.

<דן הראל: כשזה יקרה זו תהייה השיטה הטובה, כל מוצר שיהיה באפ"י בלחיצת כפתור יוזרם למכס והם ידעו לאן, מתי לאיפה וכדומה.

<דן הראל: בעניינים המסווגים נצטרך למצוא פתרון.

דב חנין: תודה אדוני היושב ראש.

דב חנין: ראשית אני מברך על קיום הדיון הזה וגם גם על קיום הביקורת של מבקר המדינה בתחום זה.

דב חנין: אדוני היושב אנחנו עוסקים בתחום מאוד גדול, יש לו משמעויות, יש לו משמעויות כלכליות, יש לו משמעויות ביטחוניות ויש לו גם משמעויות מדיניות.

דב חנין: ההערות שלי נוגעות לשני מישורים.

דב חנין: האחד במישור ההחלטות שמתקבלות והמישור השני הוא ביצוע ההחלטות או המעקב אחרי ביצוע ההחלטות.

דב חנין: במישור ההחלטות שמתקבלות ישנם ממימדים שמטופלים, אני מניח, בצורה סבירה והמבקר מעיר וגם שמענו תשובות והתייחסויות.

דב חנין: אני מניח שגורמים כמו המכס יודעים לעקוב, אני מקווה שהם יודעים לעקוב אחרי המשמעויות הכלכליות של ייצוא שמתבצע, המידע שלו וההוראות והכללים שנקבעו במדינת ישראל.

דב חנין: באופן כללי אני גם רגוע לגבי היכולת של מערכת הביטחון לוודא שייצוא ביטחוני לא יפגע באינטרסים ביטחוניים של מדינת ישראל במובן שלא תתאפשר זליגה של סודות או של דברים שמדינת ישראל איננה מעוניינת לייצוא מחוץ למערכות הביטחון שלה.

דב חנין: פחות ברור לי לחלוטין היבטים נוספים של השאלה הזאת.

דב חנין: למי מייצאים, מה מייצאים.

דב חנין: אני לא מספיק בקי כדי לדבר מידיעה, אבל מתוך קריאה כללית בעיתונות זרה, שמה של ישראל מקושר שלא בטובתה למקומות, למשטרים ולמדינות שאנחנו לא היינו רוצים ששמנו יהיה מקושר אליהם.

דב חנין: אני מתקשה כרגע להיזכר בהרבה רודנים שאינם נמצאים בעולם הערבי, אולי חוץ מדרום קוריאה, ששמה של ישראל לא התקשר אליהם באיזו אופן בהיבטים של יצוא בטחוני או קשר בטחוני כזה או אחר.

דב חנין: אינני יודע, יתכן שחלק מהדברים הללו הם פולקלור וזה לא נכון, יכול להיות שיש הרבה רודנים בעולם חוץ מהרודן של דרום קוריאה שאנחנו לא מייצאים לו חומרים ביטחוניים.

דב חנין: אני לא רגוע בשאלת הדיון המדיני שהוא גם דיון ערכי בשאלה למי בסופו של דבר אנחנו כמדינה רוצים ונכון שנספק יכולות ביטחוניות.

דב חנין: האמת, שאני גם לא בטוח שהטענה הזאת מופנית למשרד הביטחון.

דב חנין: אומנם משרד הביטחון הוא הגוף שהיום מופקד על התחום הזה, אבל אני לא יודע אם למשרד הביטחון יש את הכלים, את היכולות והאם זה צריך להיות תחום עיסוקו.

דב חנין: אני לא יודע איזה עוד תכלול של מערכות של מדינת ישראל נמצא בתחום הזה.

דב חנין: לא ברור לי מה רמת הפיקוח שנעשית על השאלות האלה ואיך מתקדמים לכך שכולנו נהייה יותר רגועים, שבאמת הייצוא של מדינת ישראל מגיע לאותם מקומות שכולנו יכולים להיות רגועים שמשתמשים בו באופן סביר ולא לדברים שלא נרצה שיהיו על מצפוננו.

דב חנין: הדברים שאמרתי עד עכשיו נוגעים למישור קבלת ההחלטות העקרוניות.

דב חנין: בתחום הביצוע, אני חייב לומר שאותי משהו מטריד במנגנון הזה של הציות העצמי.

דב חנין: אני בהחלט בעד ציות עצמי, כמו שאמרה חברת הכנסת תמר זנדברג, זה כלל שאנחנו צריכים לקדם בחברה הישראלית בכלל ואז אולי לא נצטרך משטרה וגם לא נצטרך גורמי ביטחון אחרים כי כולנו נציית לנורמות הטובות והראויות.

דב חנין: אנחנו עוסקים בסופו של דבר בגורמים שיש להם אינטרסים.

דב חנין: בעולם המציאות שאני מכיר האינטרסים האלה גורמים לאנשים, במרבית הצער אני אומר ואני לא מטיל דופי באף אחד קונקרטית, שוב, גם איני מכיר כל כך את כל הגורמים שעוסקים בתחום הזה.

דב חנין: כשיש אינטרס ניסיון החיים מלמד על כל מיני מנגנונים של עיגול פינות, כיפוף זוויות, של פתרונות נוחים, קלים ושל קיצורי דרך.

דב חנין: אני מכיר יותר טוב את התחום הסביבתי של המורכות של מנגנון ציות עצמי, אני יודע לומר שמנגנוני ציות עצמי בתחומים שאני כן מכיר עובדים בצורה מאוד מאוד חלקית ומבלי יכולות אפקטיביות של אכיפה, מעקב ובקרה, כולל אכיפה, מעקב ובקרה יזומים וביקורות פתע וכל מיני מנגנונים אחרים.

דב חנין: היכולת שלנו באמת להישען על הציות העצמי היא מוגבלת.

דב חנין: לכן אני אומר את הדברים, אני באמת מתנצל, אני לא באמת מתמצה בפרטי הפרטים, אני אומר את הדברים בראיה חיצונית.

דב חנין: בראיה החיצונית שלי אני חייב לומר שהדברים שאני שמעתי מטרידים אותי.

דב חנין: אני חושב שההסתמכות על הציות העצמי היא הסתמכות קצת יותר מדי - - -

אמנון כהן: אני הבנתי שזה חלק, הם כן עושים את הביקורות.

אמנון כהן: הם מבקשים שכל אחד, כמו שאנחנו רוצים שכל אזרח ינהג, קודם כל שהוא ינהג ולא יסתבך.

אמנון כהן: יחד עם זאת הם עושים ביקורת.

אמנון כהן: ראיתי שהשנה הם ערכו 22 ביקורות.

תמר זנדברג: תודה אדוני היושב ראש.

תמר זנדברג: שוב, תודה על הדיון הזה אני מבינה שהדוח התפרסם למרות שחלקים ממנו חסויים.

תמר זנדברג: אני מבקשת להרחיב קצת את הפריזמה מעבר למה שאמר חבר הכנסת דב חנין, כמובן שאני מצטרפת לדברים החשובים שלו, במהות שאנחנו עוסקים.

תמר זנדברג: כמו שכולם יודעים ואתם יודעים טוב יותר שאנחנו עושים ביצוא הביטחוני שזה איזשהו יצור כלאים בין גופים של יכולות וטכנולוגיות של ישראל לבין תחום שהוא תחום מסחרי, תחום ייצוא שיש בו אינטרסים ולא רק ביטחוניים, אסטרטגיים וביטחוניים של ישראל, אלא גם כלכליים ופרטיים.

תמר זנדברג: אני מבקשת לצטט מדוח מבקר המדינה הקודם, דוח 2012, שאפילו עמד על השניות הזאת שלא לא לומר ניגוד העניינים.

תמר זנדברג: "היצוא הביטחוני מגדיל את המכירות של התעשיות הביטחוניות וכך מאפשר לשמר את התשתית התעשייתית, את הידע ואת ההון האנושי של התעשייה הביטחונית, אלה נחוצים כדי לאפשר תעשייה ביטחונית הנמצאת בחזית הידע והטכנולוגיה ובכך להקנות יתרון ייחודי לצה"ל".

תמר זנדברג: לכן יש את הצורך להתייחס לתחום הזה מאוד מאוד בשימת לב וגם ל"חוק הפיקוח על הייצוא הביטחוני" שהוא יחסית חדש ונועד כדי להתמודד עם השניות, עם ניגוד העניינים הזה.

אמנון כהן: לא הבנתי.

תמר זנדברג: אני אסביר.

תמר זנדברג: בתור אזרחית ישראל אני רוצה לדעת, כמובן שהדברים נעשים לפי החוק וצה"ל ומערכת הביטחון משמשים להגנה עלינו, אני גם רוצה לדעת עוד דברים, למשל שהנשק שאנחנו מפתחים ומשתמשים בו לא משמש למטרות לא ראויות ולא משמש לשימורן של דיקטטורות רצחניות בכל מקום בעולם, אני רוצה לדעת עוד דברים.

תמר זנדברג: אני רוצה לדעת למשל שהנשק שלנו לא משמש למטרות תוקפניות אולי גם במדינות ידידות, הוא לא משמש להפצת מלחמות והרג ברחבי העולם, אני רוצה לדעת שהוא משמש קודם כל להגנה שלנו ואחר כך שהיצוא הביטחוני, שמעצם טבעו הוא נגזרת לוואי של האמצעים שמשמשים, הוא קודם כל להגנה שלנו.

תמר זנדברג: מה קורה כאן?

תמר זנדברג: גם "חוק הפיקוח על היצוא הביטחוני" הוא חוק שנועד להגן.

תמר זנדברג: בתחום הזה יש איזה ניגוד עניינים אינהרנטי.

תמר זנדברג: מערכת הביטחון ומשרד הביטחון הם אלה שאחראים על הפיקוח, על יצוא ביטחוני, או בכירים לשעבר או אנשים שהם בפסק זמן ויחזרו לאחר מכן למערכת הביטחון, או אנשים שאולי עומדים לעבור לפוליטיקה אחר כך, למשל - - -

אמנון כהן: מי צריך לטפל בזה?

אמנון כהן: חקלאי.

אמנון כהן: מה את מציע אזרחית, שחקלאים יתעסקו בייצוא ביטחוני?

תמר זנדברג: מיד.

תמר זנדברג: לכן כדי להתמודד עם האופציה, לפחות בניגוד עניינים כזה, או של חתול ששומר על השמנת - - -

אמנון כהן: לא הבנתי, איפה ניגוד העניינים?

תמר זנדברג: יש לנו מערכת שהיא עצמה מוציאה מעצמה גם את האנשים, גם את הטכנולוגיות וגם את אלה שעוסקים בפיקוח.

תמר זנדברג: "חוק הפיקוח על הייצוא הביטחוני" נולד כדי שבמידה מסוימת נוכל להתמודד עם הבעיה הזו.

תמר זנדברג: להטיל מגבלות סטטוטוריות שיתנו כלים בידי מערכת הביטחון לפקח ואכוף במידה רבה את עצמה או את יוצאי המערכת, את יוצאי חלציה הקודמים, העתידיים.

תמר זנדברג: הדוח שמונח בפנינו מצביע שמנגנוני הפיקוח האלה לא עובדים כמו שצריך, זה בלשון המעטה.

תמר זנדברג: עולה כאן השאלה האם החוק והכלים שהוא מעניק ולאחר מכן הביצוע שלו, האם הוא באמת מסוגל, רוצה והאם הוא יכול להתמודד עם הנושא הרגיש והבעייתי הזה, או שעצם מטרתו לספק מראית עין שהדברים כביכול מתנהלים כמו שצריך, אבל בתוך המערכת, אתה יודע, אנחנו נמשיך לפקח על עצמנו.

תמר זנדברג: לסיום דברי אני מפנה שאלה למשרד מבקר המדינה.

תמר זנדברג: אני מבינה שדנתם בנושא הזה גם בדוח 2012.

תמר זנדברג: היה זה מנכ"ל משרד הביטחון אחר, ראש אגף, אתה מכהן שלוש וחצי שנים, לא אחר.

תמר זנדברג: שנתן ביקורת יחסית חריפה כולל ליקויים מהותיים בעבודה של האגף על פיקוח החוק.

תמר זנדברג: בין היתר זה קשור לכוח האדם שהתייחסתם אליו, אבל קשור לנושאים יותר מהותיים.

תמר זנדברג: השאלה שלי האם בדוח הזה הייתה התייחסות להבדלים בין הדוח הקודם לדוח הנוכחי?

תמר זנדברג: האם עמדתם על תיקון ליקויים מפעם קודמת לפעם הזאת?

תמר זנדברג: למשרד הביטחון, מה נעשה כדי לפייס את דעתנו שהחוק הזה, מטרתו באמת לפקח ולאכוף את הנושאים הרגישים בייצוא הביטחוני ושמטרתו היא לא להוות כסות או מראית עין כאילו יש פיקוח, אבל בעצם אנחנו מחלקים רישיונות לחברנו שמוכרים טכנולוגיות ונשק למדינות ולמקומות שבהם מתבצעים מעשי אלימות כאלה ואחרים.

אמנון כהן: אנחנו נמשיך במצגת ולאחר מכן נענה לשאלות שעלו.

<דן הראל: אבקש לציין ארבע הערות, בסוף נתייחס גם למדינות אחרות.

<מאיר שליט: חריגות בזמני טיפול – המבקר העיר שנמצאו חריגות בזמני הטיפול בבקשות לרישיונות שיווק.

<מאיר שליט: תשובתנו כפולה.

<מאיר שליט: תשובה אחת, ראשית מבחינת העמידה בתקן או בלוחות הזמנים שהחוק מתיר לנו, הראיתי קודם ואחזור כרגע להראות, בשני המסלולים של 60 יום ו-120 אנחנו עומדים.

<מאיר שליט: מאחר ומדובר בממוצעים עשינו עוד דבר, הלכנו לסגנונו של המבקר.

<מאיר שליט: כאשר המבקר עשה את העבודה הוא ביקש מאיתנו נתונים והוא בנה טבלה, היא מופיעה בחלק העליון, שלוקחת את שנת 2008 ושנת 2011 ומראה שיש חריגות.

<מאיר שליט: אם הבנתי נכון את המבקר החריגות הם האיחור או מה שיעור רישיונות ששהו מעל 120 או מעל 60 יום.

<מאיר שליט: המבקר העיר בזמנו שיש שיפור רציני בין 2008 לבין 2011.

<מאיר שליט: הוספנו ולצורך הופעתנו היום בנינו על אותו גרף 2012 ו-2013.

<מאיר שליט: אדוני יכול לראות שמגמת השיפור רק הולכת וגדלה.

<מאיר שליט: נכון שיש עדיין בקשות שנמצאות מעל 120 יום או בערוץ אחר מעל 60 יום.

<מאיר שליט: כן, כאן נפשנו חצויה אדוני, מצד אחד עברנו את תקן החוק ומצד שני, אני חוזר למשפט שאמרתי בתחילת דבריי, בסוף היום יש יצואן שלא מסיבותיו אני עדיין מחזיק את הבקשה יותר מ- 120 יום.

<מאיר שליט: מדוע?

<מאיר שליט: –בעמוד הקודם כתבתי "חריגות אובייקטיביות".

<מאיר שליט: חריגה אובייקטיבית היא אם אתה מייצא למדינה X ולנו יש קשרים טובים מאוד עם שכנתה Y, אנחנו מתייעצים עם Y, לפעמים Y מתעכבת בתשובתה וכן הלאה והלאה.

<מאיר שליט: יש לנו דברים שמעכבים את התשובה.

<מאיר שליט: אני באמת חצוי.

אמנון כהן: מהו האחוז במיוחדים האלה?

<מאיר שליט: בשקף הזה ניתן לראות שבמדינות מיוחדות היום אנחנו עומדים על 9% לערך.

אמנון כהן: תצמצמו ל-5%

<מאיר שליט: אנחנו נצמצם בוודאי.

<מאיר שליט: אדוני רואה שהמגמה הולכת ומשתפרת.

אמנון כהן: אני מבין את הצורך ואת הרגישויות ולכן תמיד יהיו מקרים, כמו שאמרה חברת הכנסת תמר זנדברג שלא נמכור כי יש חשש שהיצוא יעבור לכל מיני מליציות.

אמנון כהן: לכן הבדיקות האלה מצריכות יותר זמן ואולי גם לשלוח איש למקום כדי לבחון את הדברים, זה לוקח זמן וכמו בכל דבר יש חריגים.

אמנון כהן: צריך לצמצם את החריגים.

<מאיר שליט: אנחנו נצמצם, אנחנו יכולים לעשות מלאכה קלה, כל מה שמגיע ליום ה- 119, להודיע לחברה שבקשתה נידחת.

אמנון כהן: זאת לא המטרה שלנו.

אמנון כהן: יש לך תקנים ואתה יכול להגיד כן בהגבלה א', ב' ג' ו-ד'.

<מאיר שליט: לקחנו את הדברים ושמנו אותם על לוח ליבנו וגם המנכ"ל שיושב פה נתן לנו סדרה מפורטת של הנחיות על מנת לצמצם.

<מאיר שליט: אתם רואים כאן דברים שנפעל על פיהם ועל פי עקרונות נוספים ונגיע לשיעור החריגה שאדוני ציין ואף למטה מכך.

<מאיר שליט: מערכות המחשב באפ"י – המבקר כבר אמר שחלק מהמערכות מיושנות, אינן מקושרות וכדומה.

<מאיר שליט: אזכיר שוב את שיטת העבודה שלנו: רישיונות שיווק, רישיונות ייצוא.

<מאיר שליט: רישיונות השיווק, יש לנו מערכת ממוחשבת עדכנית וטובה, היא כל הזמן מתעדכנת וכל הזמן צריך לטפל בה.

<מאיר שליט: היא קיימת.

<מאיר שליט: אגף התקשוב שלנו פיתח מערכת רישיונות ייצוא חדשה מאפס, היא נמצאת אצלנו בסביבת ניסוי.

<מאיר שליט: אני מקווה שעד מחצית 2014 היא תכנס לפעולה.

<מאיר שליט: אני מבקש להזכיר שאנחנו מדברים על מערכות שאין דומות להן בעולם.

<מאיר שליט: הכול מערכות ERP - - -

אמנון כהן: מערכות שלנו.

<מאיר שליט: כן.

<מאיר שליט: אבל במערכות ERP הידועות לחברים היושבים כאן, אין מערכת של פיקוח על ייצוא או על רישיונות.

<מאיר שליט: הכול נעשה בבית ומדרך הטבע זה לוקח זמן.

<מאיר שליט: במחצית שנת 2014 אדוני מוזמן לבוא לראות את המערכות עובדות.

<מאיר שליט: המערכת מחשב שהיא הזרמה מקוונת לעומת מסירה ידנית.

אמנון כהן: עברו הימים האלה.

אמנון כהן: זה היה עוד בדוח הקודם.

<מאיר שליט: נכון, עוד בשנת 2009 אמר המנכ"ל הקודם.

<מאיר שליט: היום המערכת נמצאת כבר בשלבים האחרונים של טסט, היא תכנס למערכת מלאה בסוף מרץ 2014.

<מאיר שליט: תהייה לנו מערכת שבעזרתה, אני מעיר הערה שאני מחבר להערה קודמת של המנכ"ל, רישיונות שיווק למערכות בלתי מסווגות למדינות רגילות יעברו באופן מקוון.

<מאיר שליט: לגבי יתר הדברים אנחנו עדיין חושבים איך להעביר באינטרנט נושאים מסווגים.

<מאיר שליט: עדיין אין לנו פתרון.

<מאיר שליט: כדי שלבך יהיה שקט, מרבית הבקשות, כפי שראית כ- 60% מהבקשות, הם בלמ"ס למדינות רגילות.

<מאיר שליט: מימוש פעילות תיווך בין גורמי חוץ – בחוק יש סעיף, סעיף 22, שבשפתנו נקרא ברוקרי, פירושו של דבר שאזרח ישראלי שיושב בארץ משמש כמתווך בעסקה שבכלל לא מגיעה לארץ,תיווך בין מדינה א' למדינה ב' ובכלל לא מגיעה לארץ.

<מאיר שליט: החליטו מדינות העולם שגם מתווכים כאלה צריכים להיות בפיקוח.

<מאיר שליט: המבקר העיר את הערתו.

<מאיר שליט: אנחנו כבר סיימנו, נעשו ונעשות כל הפעולות הנדרשות, כולל השלמת התשתיות.

<מאיר שליט: מדוע כתבתי כאן שהפעלת הפיקוח תהייה במחצית 2014 ולא אתמול בערב?

<מאיר שליט: – משום שאנחנו באמת לא מכירים את העולם הזה, לא מכירים את עוצמת היצואנים, לא מכירים לא את המוכר ולא את הקונה שבאמצעות טלפון או אינטרנט מבצעים פעולה.

אמנון כהן: הוא מחובר לשלטון בכל מיני מקומות.

<דן הראל: להסביר את בעיית התיווך.

<דן הראל: יושב כאן ישראלי, קונה משהו באנגליה ושולח אותו לגרמניה.

<דן הראל: שתי מדינות טובות.

<דן הראל: הציוד לא עובר דרך הארץ.

<דן הראל: לעשות פיקוח על דבר הזה, על זה העיר לנו המבקר.

אמנון כהן: למה צריך?

אמנון כהן: כי מי שעושה את העבודה הוא ישראלי?

<דן הראל: הוא יושב באופן קבוע בארץ.

<דן הראל: לקחנו את זה, כתבנו תקנה, השר אישר את התקנה.

<דן הראל: אנחנו מתגלגלים לתוך העניין, אבל אנחנו בכלל לא יודעים אם יש חמישה ישראלים או חמש מאות כאלה במדינה.

אמנון כהן: איך תדע עליהם, הוא לא חייב רישיון.

<דן הראל: אנחנו הולכים לחייב אותם על פי חוק שהם יבקשו מאיתנו אישורים.

<דן הראל: אנחנו נעלה על פעולות כאלה שמבוצעות.

אמנון כהן: איך תדע מה הוא עשה?

<דן הראל: הוא חייב לדווח, אם הוא לא ידווח.

<דן הראל: יכול להיות שלא תגלה אותו, אבל אם עלית על פעולת שיווק כזאת - - -

אמנון כהן: אולי דרך מס הכנסה, המכס.

אמנון כהן: הוא לא דיווח ופתאום יש לו 4 מיליון.

<דן הראל: באמצעות מנגנוני פיקוח במדינות אחרות שידווחו לנו נלך אליו אחורה ונגיד לו עברת על החוק, לא דיווחת ואז או שהוא יקבל קנס מינהלי או ענישה אחרת.

<דן הראל: מאיר שליט הטיל בחודשים החודשים קנסות של 4 מיליון שקל כל אחת מהחברות שחרגו.

<דן הראל: יש לנו כלים לטפל, צריך ללמוד את העולם הזה כי הוא עולם בעייתי מאוד.

אמנון כהן: איך מונעים את מה שביקשה חברת הכנסת תמר זנדברג שלא ניתן לאנשי ביטחון להתעסק בייצוא ביטחוני, לא ניתן לאנשי האוצר לשמש כמנכ"לים בחברות ממשלתיות?

אמנון כהן: בזליגות האלה יש לנו בעיה.

אמנון כהן: היום הוא רפרנט של גוף מסוים ומחר הוא ממונה להיות סמנכ"ל כספים באותו גוף.

תמר זנדברג: מחר מנכ"ל משרד הביטחון או שר הביטחון.

תמר זנדברג: לא אישי כלפיך.

תמר זנדברג: אנחנו מכירים, יש כאן חבר כנסת שעשה על זה סרט, "שיטת השקשוקה" – אלה מתחלפים עם אלה.

אמנון כהן: אני חושב שיש מקום לחקיקה שמי שמתעסק בייצוא ביטחוני - - -

תמר זנדברג: החוק הזה כפי שאני מבינה אותו נועד להתמודד במצב שיש ניגוד עניינים כמעט אינהרנטי, בא חוק שמטרתו להעניק כלים - - -

אמנון כהן: מובן.

<מאיר שליט: המבקר בעניין עולם התיווך דיבר גם על עולם השטעון, כאן הכוונה על פיקוח שטעון, אנחנו מודים שנושא זה אינו מוכר דיו במשרד הביטחון.

<מאיר שליט: אגב, הוא לא מוכר בהרבה רשויות פיקוח בעולם.

<מאיר שליט: שטעון פירושו, שהגיעה למשל אונייה לנמל אשדוד, יש עליה מכולה, המכולה יורדת לרציף וברגע זה מתבצעת פעולת השטעון, היא עולה על אונייה אחרת ומפליגה למדינה מסוימת.

<מאיר שליט: על פי החוק, אנחנו צריכים לפקח על זה.

<מאיר שליט: אנחנו לומדים את הנושא.

<מאיר שליט: זה נושא בעייתי, איך אנחנו לא יודעים מי שלח את המכולה, לאן היא מיועדת, אני אפילו לא יודע שהיא ירדה בנמל אשדוד.

<מאיר שליט: אנחנו לומדים.

<מאיר שליט: שמנו כמה שורות כיצד - - -

<ירדנה דורון: זה נכנס לחוק מלכתחילה?

<דן הראל: אנחנו לא יודעים, אנחנו נבדוק, אנחנו לומדים את הנושא לאור ההערה שלכם.

<ירדנה דורון: מלפני כמה שנים?

<דן הראל: אני לא יודע, אני יודע שקיבלתי את זה מאוקטובר ואני מטפל בו.

<מאיר שליט: גבי ברוקרים ושטעון, זה נושא מציק לכל רשויות הפיקוח.

<יוסי ביינהרון: החוק כרגע מחייב את זה.

<יוסי ביינהרון: אנחנו כמשרד מבקר המדינה אומרים למשרד הביטחון נא לפעול, ירצה המשרד לתקן את החוק?

<יוסי ביינהרון: בבקשה.

אמנון כהן: אם רוצים לתקן את החוק צריך לטפל בזה.

אמנון כהן: כמדינה אנחנו רוצים לדעת מה נכנס למדינה ומה יוצא מהמדינה.

<יוסי ביינהרון: בעבודה כפי שתיאר אותה מאיר שליט יש סיכונים.

<יוסי ביינהרון: את הסיכונים האלה בה החוק ומנסה לתקן.

<יוסי ביינהרון: אין גוף אחר שיפקח על זה למעט - - -

<הילה ארליך: חשוב לציין שגם לגבי תיווך וגם לגבי שטעון החוק כרגע לא תקף.

<הילה ארליך: הסעיפים בחוק שעוסקים בזה לא תקפים.

<הילה ארליך: יש סעיף בחוק, הסעיף האחרון בסעיף שאומר שזה לא תקף בחוק עד הודעת שר הביטחון.

<הילה ארליך: זה לא שהיום אנחנו מפירי חוק או לא פועלים בהתאם לחוק.

<הילה ארליך: ראוי שנזכיר את זה.

אמנון כהן: את רוצה שנפנה לשר הביטחון שיכריז.

אמנון כהן: מנהלת הוועדה, תכתבי, חוק צריך להיות חוק.

<דן הראל: לפי החוק שר הביטחון רשאי להודיע - - -

אמנון כהן: הוא יכול לא להפעיל אותו אף פעם.

<דן הראל: נכון, אנחנו לומדים ואנחנו מתחייבים להגיד בסופו של דבר אם אין לנו כלים לטפל, יכול להיות שלא ושיש לתקן את החוק.

אמנון כהן: כבוד המנכ"ל, אנחנו רוצים לעשות מעקב על הנושאים.

אמנון כהן: הבנתי שרוב הנושאים הם בתהליכים.

אמנון כהן: אני רוצה לשבח את עבודתכם המצוינת.

אמנון כהן: אנחנו רוצים לעקוב על ביצועים.

אמנון כהן: הבנתי שרוב הדברים במחצית השנה יתחילו לפעול.

אמנון כהן: גם בנושא זה אנו מבקשים לקבל דיווח.

<מאיר שליט: מבקר המדינה העיר בדוח משנת 2012, לדעתי זה היה עיקרו של הדוח, חוסר מתאם בין משרד הביטחון לבין משרד החוץ.

<מאיר שליט: הוא גם ציין בדוח ההוא מספר מקרים בהם באמת משרד החוץ הפעיל את משרד מבקר המדינה על מנת להעיר את עיננו על הטעיות שמשרד הביטחון עשה.

<מאיר שליט: הן לא היו רבות, הן היו שתיים או שלוש טעויות.

<ירדנה דורון: משרד החוץ לא הפעיל אותנו.

<מאיר שליט: הם הפעילו אותנו.

<מאיר שליט: מכתב מהיועץ המשפטי שלהם שפנה אלינו.

<מאיר שליט: אתם עליתם על זה מתוקף תפקידכם.

<מאיר שליט: שוב, מדובר בשתיים-שלוש מקרים של משרד הביטחון.

<מאיר שליט: על פי החוק אנחנו לא יכולים לתת רישיונות שיווק ללא התייחסות למשרד החוץ.

<מאיר שליט: כשיש בינינו ובינם אי הבנה, יש מנגנון בירורים שעובר דרכי ומכאן דרך המנכ"לים וגם למעלה יותר.

<מאיר שליט: ההערות של מבקר המדינה היו מאוד חדות, מאוד ברורות, נקבו בדוח שפורסם גם בשם שלי וגם בשם של המנכ"ל, קיבלנו אותן כלשונן.

<מאיר שליט: מאז הדוח, מאז אותם שניים-שלושה מקרים שמבקר המדינה העיר, אני יכול לומר אדוני היושב ראש שמשרד הביטחון איננו מוציא לא רישיון ייצוא ולא רישיון שיווק בלי תיאום עם אנשי משרד החוץ.

<מאיר שליט: אנחנו נפגשים חדשות לבקרים.

<מאיר שליט: אדוני העיר לגבי מספר עובדי אפ"י, יכולתי גם להעיר על מספר החדרים המועט שיש לאפ"י.

<מאיר שליט: בתור מספר החדרים המועט הזה נתנו חדר לחברנו, מערכות המחשב גם בקריה בתל אביב וגם בירושלים, אותם אנחנו הקמנו.

<מאיר שליט: הכול פתוח בפניהם.

<מאיר שליט: המבקר העיר ובצדק שפעלנו בניגוד לחוק.

<מאיר שליט: העירו לנו, תיקנו.

<מאיר שליט: זה לגבי ההערה הכללית לגבי הדוח משנת 2012.

<מאיר שליט: ברשותך גברתי חברת הכנסת, אני מבקש לומר במילה אחת, השאלה או הנושא שהעלאת הוא חשוב מעין כמוהו.

<מאיר שליט: אף אחד מאיתנו אינו רוצה שרק בגלל שמישהו היה אלוף לשעבר החוק יאיר את פניו, או כפי שמישהו אחר אמר, נעגל או ניישר פינות.

<מאיר שליט: אני יכול לומר שהדברים לא כך.

<מאיר שליט: ראשית, יש לנו "חוק יסוד חופש העיסוק".

<מאיר שליט: במדינת ישראל יכול כל אלוף וכל מנכ"ל וכל אדם באמצעות מנגנון הצינון שקבוע גם בחוק, לעשות כל דבר שעולה על דעתו שהוא במסגרת החוק.

<מאיר שליט: אני באמת ובתמים חושב שהמערכת שלנו איננה מאירה פנים ליוצאי המערכת לשעבר, באמת שלא.

<מאיר שליט: קודם כל מה לי ולאלופים, אני אזרח בכלל, כל חיי עובד במשרד הביטחון, זאת אומרת שאין לי חברים בכלל.

<מאיר שליט: לגופו של עניין, אני מסכים איתך שאסור לתת למצב הזה להיות.

<מאיר שליט: לכן ראי נא את ריבוי המשתתפים בתהליך.

<מאיר שליט: גם משרד החוץ יעיר לנו את הערותיו, אנחנו עומדים איתם בקשר יומיומי לגבי מצב זכויות האזרח זימבבואה וגם אנשי מלמ"ב מעירים לנו את הערותיהם הביטחוניות וגם היועצת המשפטית תעיר לי בהחלט על מקרה שרק אתמול הוא היה למשל מפקד חיל השריון.

<מאיר שליט: אם יורשה לי בחדר הזה, הרי אני רק אורח כאן, אני חושב שאתם חברי הכנסת יכולים להיות שקטים שבתחום הזה של פיקוח על הייצוא הביטחוני, אין איפה ואיפה.

<מאיר שליט: הכול הולך על פי החוק, קל וחומר אחרי שתיקנו את עצמנו בעניין הזה, כך חונכנו.

<מאיר שליט: יש לנו תקלות, אנחנו עושים שגיאות, אבל לא מהסוג שגברתי אמרה.

תמר זנדברג: אני מבקשת לחדד, לא דיברתי על איפה ואיפה.

אמנון כהן: משרד החוץ בבקשה.

אמנון כהן: נשמע על הממשק.

<אייל פרופר: בוקר טוב, תודה רבה.

<אייל פרופר: אייל פרופר סגן אגף לעניינים אסטרטגיים.

<אייל פרופר: אני עובד מול מאיר שליט הרבה מאוד שנים.

<אייל פרופר: אני מאוד מעריך את העבודה המשותפת שיש בינינו.

<אייל פרופר: לדעתנו כולנו כאזרחים צריכים לברך על החוק הזה.

<אייל פרופר: החוק לא נוצר לא יש מאין, הוא נוצר כי היו בעיות לא פשוטות בשל העובדה שמשרד הביטחון לא שיתף את משרד החוץ.

<אייל פרופר: חוץ מהעבודה רבת השנים באגף לעניינים האסטרטגים, בשנים שלא הייתי באגף הייתי בסין וזכיתי להבין היטב את המשמעות של עבודה לא משותפת בין משרד החוץ לבין משרד הביטחון.

<אייל פרופר: העובדה שמשרד הביטחון קיבל החלטות שגויות, וראינו אותן - - -

אמנון כהן: אז.

<אייל פרופר: אז, בשנת 2000 מה שנפל עלינו בשנת 2004 ומקרים אחרים שאני מקווה שלא יהיו.

<אייל פרופר: כאזרח אני מאוד מברך על החוק.

<אייל פרופר: ראשית החוק קבע, חברת הכנסת תמר זנדברג הוא מה שאמרת, החוק הוא פיקוח.

<אייל פרופר: המטרה שלו לפקח על הייצוא הביטחוני ולכן משרד החוץ נכנס כשותף שווה זכויות.

<אייל פרופר: שוב, אני מברך על שיתוף הפעולה.

אמנון כהן: איפה יש כשלים?

אמנון כהן: אנחנו בביקורת כעת, איפה לא טוב?

<אייל פרופר: אבל, שיתוף הפעולה הזה לא מעט פעמים הוא לקוי, מתוך שעדיין עדיין התפיסה במשרד הביטחון, אני מקווה שהיא משתנה ותשתנה, שמשרד החוץ לפעמים נראה להם כחותמת גומי.

<אייל פרופר: התשובה היא לא, משרד החוץ הוא לא חותמת גומי.

<אייל פרופר: יש אינטרסים לאומיים מול כל מיני מדינות בעייתיות ואנחנו אלה הרואים את התמונה.

<אייל פרופר: יש לנו שגרירויות שאנו פונים אליהן ושואלים איך בדיוק היחסים עם אותה מדינה, איך לפעול מול אותם גורמים.

<אייל פרופר: משרד הביטחון לא תמיד מקבל את הדברים שלנו.

<אייל פרופר: קרו מקרים שמאיר שליט ציין ושאנחנו הערנו עליהם, שניסו לא להקשיב לדעה שלנו, מעבר לזה שיש סטנדרטים בינלאומיים.

תמר זנדברג: יש מדינות דיקטטוריות שאתם מנהלים איתן יחסים דיפלומטיים, כמו אריתריאה ואחרות, לא שאני אומרת שזה קשור לזה.

תמר זנדברג: יכול להיות שגם הביקורת כאן היא שאתם צריכים להסתכל על עצמכם ולא רק על ביקורת של משרד הביטחון, גם לאילו מדינות ומה אנחנו עושים אל מול מה שמתנהל במדינות מסוימות.

<אייל פרופר: כל זה בתוך שקלול האינטרסים לאומיים ומדיניים ובתוך גם זה גם ביטחוניים.

<אייל פרופר: צריך לקחת את כל השיקולים האלה בחשבון.

<אייל פרופר: לא מעט ממדינות העולם הן מדינות לא דמוקרטיות.

<אייל פרופר: אני לא אתחיל להיכנס כאן מי כן ומי לא.

<אייל פרופר: בין היתר יש גם סטנדרטים בינלאומיים שאנחנו עובדים ומנסים להחיל את הסטנדרטים הבינלאומיים דרך אגף המשפט שלנו.

<אייל פרופר: גם פה אנחנו לא תמיד רואים עין בעין.

<אייל פרופר: אנחנו מנסים בכל הכוח דרך המחלקה ליצוא שלנו לתת את קולנו ולפעמים כתוצאה מכך יש חילוקי דעות.

<אייל פרופר: שתהייה ברורה הנקודה הזאת.

<אייל פרופר: בנקודה זו אני רוצה לציין, לצערי אנחנו לא משותפים בכל.

<אייל פרופר: אתן דוגמה אחת שהיא מאוד משמעותית והערנו עליה, כולל במכתב של מנכ"ל משרד החוץ לדוח מבקר המדינה.

<אייל פרופר: יש וועדה תת-טכנולוגיות.

<אייל פרופר: תת-וועדה טכנולוגית בודקת את ההיבטים הטכנולוגיים, אנחנו טוענים שיצור של אמל"ח (אמצעי לחימה) למדינות מסוימת מורכב, הקריטריון גם כשאנחנו מסתכלים על האינטרס המדיני, אנחנו צריכים לדעת את המרכיב של אותו אמל"ח מתקדם וכדומה.

<אייל פרופר: זה שיקול מאוד משמעותי והאם אנחנו יכולים לסמן V ולאשר את אותה עסקה מסיבה כל שהיא.

<אייל פרופר: חבל שהבעיה קיימת כי לדעתנו השיתוף יכול להיות הרבה יותר טוב, משרד הביטחון מונע מאיתנו לשבת בוועדות הללו.

<אייל פרופר: לדעתי צריך לתקן כך שמשרד החוץ יהיה חלק מזה.

<אייל פרופר: שיתוף פעולה מלא בינינו רק יתרום למה שאנחנו רוצים להשיג כאן.

<דוד חורי: ברשותך אני מבקש להוסיף משפט אחד בנושא השטעון ועל החשיבות.

<דוד חורי: הנושא חשוב כי הוא בא לתת אכיפה בכל המדינות שאמצעים קונוונציונליים - - -

אמנון כהן: הם טוענים שהם עדיין לא יודעים איך עושים את זה, הם רוצים ללמוד את הנושא.

אמנון כהן: אתם יכולים לעזור במידע.

<דוד חורי: אנחנו נעזור.

<דוד חורי: מאוד חשוב שמדינת ישראל תכנס לנושא ושלא יתרחשו מקרים בהם מטענים יעברו דרך מדינת ישראל ולא נדע מהם ושהם יגיעו ליעדים לא רצויים.

<דוד חורי: בסוף נתפס כמדינה שדרכה עוברים מטענים לא כשרים.

אמנון כהן: לדעתי רק אתם יכולים לעשות את זה.

<דן הראל: לא מדובר בסכנה ביטחונית למדינת ישראל, אלא מדובר על פיקוח על ייצוא.

<דן הראל: כשמישהו באנגליה שולח מכולה לסין וחברת הספנות משיקוליה מורידה את המכולה כאן ומעלה אותה לאונייה אחרת שמפליגה לסין, זה כמו שאנחנו עושים העברה בנמלי תעופה.

<דן הראל: היכולת שלנו לדעת על אותו מטען היא יכולת בעייתית, הם לא מדווחים לנו.

<דן הראל: שנתחיל לפתוח כל מכולה?

<דן הראל: זה דבר בעייתי מאוד.

<דן הראל: לכן, אנחנו ניקח ונבדוק את העניין.

<דן הראל: בנוגע לשאלות שנשאלו בנוגע למדינות אסורות, חברת הכנסת תמר זנדברג וחבר הכנסת דב חנין שהתייחס לנושא.

<דן הראל: השיקולים איזה משטר שולט במדינה, האם יש שם רודן או לא, שיקולים של כוח אדם וכדומה וכדומה, שיקולים זכויות אדם – הכל עולה על השולחן, מתקיים דיון, ובסופו של דבר יש לנו רשימה של מדינות שאנחנו איננו מייצאים אליהן.

<דן הראל: זה לא כל דבר, ועכשיו הנשק הישראלי עושה דברים כאלה ואחרים בעולם, הכול עובר שיקול.

<דן הראל: למשל משרד החוץ בנושא הזה יש לו קול מהותי.

<דן הראל: את לא מקבלת את משרד החוץ?

<דן הראל: – מה לעשות זה תפקידו.

<דן הראל: ציות עצמי, יכול להיות שהם מטעה, הוא מאנגלית וזה בחוק.

<דן הראל: נניח למשל באלביט או ברפא"ל או בכל חברה ביטחונית ישראלית, על פי חוק יש סמנכ"ל שתפקידו לפקח, הוא מדווח ישירות למנכ"ל.

<דן הראל: יש לו אנשים שעושים ביקורות ושעושים - - -

תמר זנדברג: זה על פי החוק הזה?

<דן הראל: על פי חוק.

<אחז בן ארי: על פי תנאי הרישיון.

<דן הראל: זה תנאי רישיון שאנחנו נותנים.

<דן הראל: אגב, כשהם נכשלים בזה, זה לא וולונטרי, הם עוברים אצלנו שימוע והם מקבלים קנסות כולל אישי, כולל יכולת שלנו לפתוח חקירה פלילית על האנשים האלה.

<דן הראל: זה אומנם וולונטרי אבל וולונטרי מאוד ספונטאני מתוכנן.

<דן הראל: זה מבחינתנו.

אמנון כהן: יש פורום תעשיות, כבודו יושב פעם לשמוע.

<דן הראל: אני ארבעה חודשים במשרד, ישבתי פעמיים עם ראשי החברות הגדולות.

<דן הראל: אנחנו שומעים אותם.

<דן הראל: אנחנו הולכים להקים מטה תעשיות שיהיה ברמה של חיבור מלמ"ב, המפתח.

<דן הראל: רוב הפיתוח של החברות הישראליות נשען על מערכת הביטחון.

<דן הראל: 90% ומשהו הן לא יוזמות, אלא כשאנחנו מעודדים תחומים שחשובים לנו.

<דן הראל: גם בתחום הפיתוח וגם בתחום הפיקוח אנחנו מקים מטה תעשיות כדי לשבת עם התעשייה ולשמוע מה יש להם להגיד.

<יוסי ביינהרון: אנחנו שמחים לשמוע את מה שנאמר כאן.

<יוסי ביינהרון: יש התקדמות ביחס להערות של משרד ראש הממשלה דאז.

<יוסי ביינהרון: יש פה הרבה תחומים שבמשך הרבה מאוד שנים לא נעשו כולל עכשיו, כמו מערכות מחשוב ואחרות.

<יוסי ביינהרון: אני מניח שהוועדה תמשיך לעקוב ולראות שאכן הליקויים יתוקנו.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: אני מצטרף לדברים.

אמנון כהן: תודה למשרד מבקר המדינה על הדוח החשוב הזה.

אמנון כהן: נגעתם בנקודות חשובות גם ברמה הביטחונית וגם ברמה הלאומית.

אמנון כהן: כבוד המנכ"ל אני מודה לך על שהשתתפותך ועל הדיונים שקיימת אצלך כדי לוודא שהדברים נעשים וכן על ההנחיות שלך בדברים נוספים על מנת לייעל ולשפר את המערכות.

אמנון כהן: תודה למאיר שליט על הסקירה המקיפה שניתנה כאן בנוגע לתיקון הליקויים.

אמנון כהן: כמובן שיש עוד נושאים שהתהליך בהם לוקח זמן נוסף.

אמנון כהן: הוועדה מבקשת שכל ליקוי שצוין בדוח מבקר המדינה ותוקן על ידכם, אנא עדכנו גם את משרד מבקר המדינה וגם את הוועדה.

אמנון כהן: הועדה רושמת לפניה שתוך חצי שנה נקיים דיון מעקב, אך אם נראה שהדברים מתקדמים ודיווחתם שהכול תוקן על פי הדוח, לא יהיה צורך לקיים דיון מעקב.

אמנון כהן: נקיים דיון רק אם אראה שארבעה-חמישה נושאים כבדים טרם תוקנו נקיים דיון עם המשתתפים כאן.

אמנון כהן: שלחו חומר ואם נמצא שאין צורך בדיון לא יהיה דיון, אבל אם לא נראה שתוקנו כל הליקויים נקיים דיון מעקב.

אמנון כהן: תודה רבה הישיבה נעולה.