הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 78, 2014-01-01 09:00

אמנון כהן: בוקר טוב, אני שמח לפתוח הדיון של הוועדה לביקורת המדינה.

אמנון כהן: הנושא על סדר היום: רשות שדות התעופה, ביצוע פרויקטים ברשות, דוח מבקר המדינה 64א', עמ' 807.

אמנון כהן: אנחנו מקדמים בברכה את יעקב גנות, מנכ"ל הרשות ואת כל הצוות המקצועי שנמצא איתנו כאן, כמובן את אנשי משרד מבקר המדינה, חברי כנסת וצוות הוועדה.

אמנון כהן: אני שמח שיעקב גנות הוא המנכ"ל של הרשות, אנחנו מכירים את הביצועים שלו בתפקידיו הקודמים, הוא איש ביצוע מעולה וגם איש שמתקן ליקויים מעולה.

אמנון כהן: אשמח לשמוע שהליקויים שמופיעים בדוח באו על תיקונם.

אמנון כהן: בדוח יש הערות על חברה ממשלתית-ציבורית שנותנת שירות למעלה מ- 12 מיליון נוסעים בטיסות בינלאומית במהלך 2011.

אמנון כהן: מופעים כאן תקציבים נרחבים שמדינת ישראל השקיעה בחברה בנושאים שונים בתחום השירות, בידוק, מיון ושינוע של כבודת הנוסעים בנתב"ג ובכל נושא מערך הפיקוח.

אמנון כהן: לפני מספר שנים ביקרתי בשדה ושמעתי תלונות שאין ראות טובה כתוצאה ממיסוך וחסמים המפריעים לראייה נקייה.

אמנון כהן: הבנתי ששרי התחבורה לדורותיהם אמרו "נשפר ונטפל" וכאן סוף סוף קיבלו החלטה אך היא לא הגיעה לידי ביצוע בגלל התהליכים, ב"ה כל דבר הוא תהליך.

אמנון כהן: אנחנו לא רוצים לשמוע שהנה המדינה כבר מקצה את התקציב, יש החלטה, אבל אין ביצוע.

אמנון כהן: מופיעה הערה בדוח המבקר שאחוז מסוים מהתקציב לא נוצל.

אמנון כהן: זה לא טוב כי זה פחות שירות לאזרח, זה פוגע גם בהיבט הבטיחות.

אמנון כהן: נשמע את סעיפי הדוח, נתייחס לסעיף סעיף ונשמע על התיקונים שבוצעו.

אמנון כהן: בדוח מצוין שב- 13 בדצמבר 2013, היה אמור להסתיים אחר כל העיכובים תהליך.

אמנון כהן: גם את זה עברנו ואני מקווה שהנושא הסתיים סופית ונשמע כאן בשורות טובת.

אמנון כהן: כמובן שיש את עניין שדה התעופה החדש בתמנע, תיכננו ופתאום רואים שהמחירים משתנים בממדים רציניים ביותר.

אמנון כהן: סוכם שתתכנסו לתקציב מסוים, נרצה לשומע עדכונים גם בעניין זה.

אמנון כהן: אנחנו צריכים לבצע את החלטות הממשלה וכמובן שבדרכים הנכונות ובנוהל תקין ושקוף.

אמנון כהן: בבקשה משרד מבקר המדינה, תציג לנו בבקשה את עיקרי הדוח.

אמנון כהן: לאחר מכן נשמע את התגובות.

אמנון כהן: חברי הכנסת נשמע את ההתייחסות שלכם וכמובן אם תעלנה שאלות הבהרה נקבל תשובות.

<צבי ורטיקובסקי: תודה אדוני היושב ראש.

<צבי ורטיקובסקי: מדובר בדוח שעסק בפרויקטים פיתוח של רשות שדות התעופה, במיוחד פיתוח פרויקטים בנמל תעופה בן גוריון.

<צבי ורטיקובסקי: כפי שציינת חל גידול במספר הנוסעים.

<צבי ורטיקובסקי: לעומת שנת 2005 חל גידול של 46%.

<צבי ורטיקובסקי: מספר הנוסעים והכנסות רשות שדות התעופה בשנת 2011 עמדו על 2,468 מיליארד שקל.

<צבי ורטיקובסקי: בשנה מושקעים מאות מיליוני שקלים.

<צבי ורטיקובסקי: למשל בשנת 2012 תקציב הפיתוח המאושר של רשות שדות התעופה עמד על כ- 767 מיליון שקל.

<צבי ורטיקובסקי: הביקורת העלתה שלרשות יש קושי לבצע את תכניות הפיתוח שלה.

<צבי ורטיקובסקי: היא מבצעת או מנצלת את התקציבים רק בשיעורים של בין 55% לבין 73% מהתקציב השנתי.

<צבי ורטיקובסקי: ברשות לא היו נהלים לניהול פרויקטים, ורק בדצמבר 2012 אישר מנכ"ל הרשות מדריך רשותי לניהול פרויקטים.

<צבי ורטיקובסקי: בשנת 2005 החליטה הרשות להקים מערכת משולבת חדשה לבידוק ושינוע של כבודת הנוסעים.

<צבי ורטיקובסקי: הליכי בחירת החברות שיקימו את המערכת ארכו זמן רב.

<צבי ורטיקובסקי: גם זה השפיע על מועד השלמת המערכת.

<צבי ורטיקובסקי: במהלך 2007, כשנתיים וחצי לאחר פתיחת טרמינל 3 התריע המהנדס הראשי דאז שמערכת המיון הקיימת נמצאת בקצה גבול יכולתה וצריך לשדרג אותה.

<צבי ורטיקובסקי: לכן חתמה הרשות בשנת 2009 שלושה חוזים עם חברות שהקבלה הסופי של המערכת יהיה יוני 2012.

<צבי ורטיקובסקי: הרשות חתמה על הסכמים נוספים ובעקבות זאת גם לביצוע שינויים והוספת רכיבים למערכת, דבר שגרם לדחיות נוספות של המועד המתוכנן להשלמת המערכת.

<צבי ורטיקובסקי: במועד סיום הביקורת הרשות הבטיחה שמועד קבלת המערכת יהיה בדצמבר 2013.

<צבי ורטיקובסקי: אנחנו היום ב- 1 לינואר ואנו מקווים שבאמת הרשות תהייה עם בשורה בנושא הזה, כי הנושא הזה הוא רגיש וגם בעבר נדון בבג"צ (בית דין גבוה לצדק).

<צבי ורטיקובסקי: יש כאן רגישות לגבי מיעוטים וגם היו תקריות עם גורמים דיפלומטיים, גם למשרד שלנו הגיעו תלונות.

<צבי ורטיקובסקי: מתוך ידיעה שהמערכת הזאת מפותחת והולכים להפעיל אותה ניתנה לרשות, גם בג"צ נתן את החלטתו בנושא מתוך הנחה וידיעה שהמערכת הזאת תופעל.

<צבי ורטיקובסקי: כנראה יש לא מעט קשיים, נשמע על כך ממנכ"ל רשות שדות התעופה.

<צבי ורטיקובסקי: תקציב הקמת המערכת הזאת וגדל במהלך השנים מ- 300 ל-כ-400 מיליון שקל.

<צבי ורטיקובסקי: בדצמבר 2012 הרשות והחברה האחראית להקמת מערך השינוע חתמו על הסכם תיקון של ההתקשרות ביניהם.

<צבי ורטיקובסקי: הרשות נאלצה לשלם כ- 1.5 מיליון יורו, בין היתר עקב עיקובים שחלקם באחריות רשות שדות התעופה.

<צבי ורטיקובסקי: הרשות גם השקיע כ- 6 מיליון שקל להתאמת מערכת אפיון טכנולוגיה כדי לשפר את השירות לנוסע היוצא.

<צבי ורטיקובסקי: בפועל הרשות לא עשתה בדיקת כדאיות ופיתוח המערכת הופסק, בפועל מופעלת רק עמדה אחת, כלומר יש כאן אינדיקציה של כספים לא מנוצלים כראוי.

<צבי ורטיקובסקי: הרשות החליטה כבר בשנת 2009 להקים מגדל פיקוח, אך בפברואר 2012 חתמה על הסכם.

<צבי ורטיקובסקי: בפחות משנה פחות או יותר נאלצה להפסיק את ההתקשרות עם אותה חברה ואז היה צריך לחפש ולבחור בחברה אחרת להקמת מגדל הפיקוח שנמצא בתהליך הקמה.

<צבי ורטיקובסקי: ביולי 2010 החליטה הממשלה כי הרשות תהייה אחראית לתכנון המפורט של שדה התעופה בתמנע.

<צבי ורטיקובסקי: נכון למועד סיום הביקורת התכנון המפורט לא הסתיים למרות שהרשות החליטה עוד בשנת 2011 ששדה התעופה בתמנע יוקם תוך שלוש שנים, גם האומדנים התקציביים להקמת שדה התעופה גדלו מ-1,54 מיליארד שקל ל- 1,9 מיליארד.

<צבי ורטיקובסקי: במהלך הדיון בדברים הנחה מנכ"ל הרשות לתכנן את השדה כך שהעלות תתכנס ל- 1,65 מיליארד שקל.

<צבי ורטיקובסקי: בשלב זה אני אסתפק בדברים אלה.

<צבי ורטיקובסקי: לסיכום בשורה התחתונה יש בעיה בקצב וכושר הביצוע של הפרויקטים לפיתוח שדות התעופה.

מיקי רוזנטל: אני מניח שבדקתם את נושאי התקצוב והפרויקטים, לא את הבטיחות למשל כמו העדר מגדל פיקוח וכדומה, זה לא בדוח הזה.

<צבי ורטיקובסקי: לא בדוח הזה.

<צבי ורטיקובסקי: היה דוח קודם שעשינו על הבטיחות בתעופה האזרחית, זה דוח לא קצר שגם נדון בוועדה בזמנו.

<צבי ורטיקובסקי: היו לא מעט הערות של משרד מבקר המדינה והיה גם דיון מעקב שהתקיים, כמה שאני זוכר, ברשות שדות התעופה.

מיקי רוזנטל: יש בעיות בטיחות בנמל אילת ולכן נבנה השדה בתמנע.

מיקי רוזנטל: יש בעיות בטיחות במסלולים ובעקבות כך נבנה מגדל הפיקוח ויש שיפור מסלולים כתוצאה מכך.

<צבי ורטיקובסקי: נכון.

<צבי ורטיקובסקי: בסופו של דבר חלק לא קטן מהפרויקטים לפיתוח ברשות שדות התעופה, במיוחד בנתב"ג, הם פועל יוצא של בעיות בטיחותיות, כולל שדרוג המסלולים.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: כבוד המנכ"ל מי אחראי על ביצוע הפרויקטים.

אמנון כהן: אתה הרי למעלה.

<יעקב גנות: כל אחד בתחומו.

<יעקב גנות: כל גוף וכל אגף, לדוגמה פרויקט ה- HBS – פרויקט השינוע ובידוק.

<יעקב גנות: אני מתנצל לא אני אענה, מנהל שדה התעופה נתב"ג נמצא כאן, הוא גם אחראי, הוא גם המבצע והוא גם מדווח על התוצאות הטובות.

אמנון כהן: ועל הלא טובות?

<יעקב גנות: אני.

<יעקב גנות: נגיב על פי הסעיפים שקיבלנו.

<יעקב גנות: בראשית דבריי אני באמת מתכוון ולא אומר את הדברים כלפי חוץ, אני מתכוון שהעיניים של המבקר היו חשובות לנו.

<יעקב גנות: כל בדיקה וביקורת של מבקר הם חשובים.

<יעקב גנות: הפקנו לקחים ומסקנות ואנחנו נציג גם את התוצאות.

<יעקב גנות: בכל מקרה ובכל מצב למדנו רבות מהביקורת.

<צבי ורטיקובסקי: אני מבקש להודות לגברת סימה זיידמן ולדוב ליוש שעשו את העבודה המצוינת.

<יעקב גנות: דיברתי כללית, עצם הדברים.

<יעקב גנות: אני מבקש להתייחס לעמידה בתכניות הפיתוח.

<יעקב גנות: הנושא העיקרי שעולה הוא חוסר יכולת או איטיות בביצוע פרויקטים ברשות שדות התעופה.

<יעקב גנות: ברמה העקרונית אנחנו גוף שלא מתוקצב.

<יעקב גנות: התקציבים שלנו הם למעשה מקור לתכניות הפיתוח של רשות שדות התעופה.

<יעקב גנות: בשנים האחרות, משנת 2009 ועד היום 317 פרויקטים שרובם הגדול הם פרויקטי בטיחות וביטחון.

<יעקב גנות: כל שנה אנחנו מוספים כ- 35 פרויקטים חדשים שהם צורך מניתוח אירועים, למידה ופיתוח טכנולוגיות בינלאומיות.

<יעקב גנות: הביצוע – אם בשנת 2011 הביצוע היה בסכום של כ- 3.5 מיליארד שקל לפרויקטי פיתוח.

<יעקב גנות: בכל פעם אנחנו מגדילים ומעבירים לשנה שלאחר מכן - - -

אמנון כהן: בכל הפרויקטים יש בעיות, זה מה שהוא בודק.

אמנון כהן: זה מה שהוא בדק וכעת אתה מדאיג אותי עוד יותר.

<יעקב גנות: לא.

<יעקב גנות: שזה לא ידאיג אותך בכלל.

<יעקב גנות: עשיתי בדיקה אחורה, יש מאה אחוז ביצוע בשנת 2011-2012.

<יעקב גנות: עניינית, מאחר ואנו מתוקצבים מתקציב פנימי ועד שאנחנו מקבלים את כל האישורים יש עיכובים.

<יעקב גנות: למרות שהמבקר אמר שזה לא קשור, אני מבקש להדגיש כאן שזה כן קשור לפחות מהבחינה הטכנית.

<יעקב גנות: סיימנו את שנת 2013 ב- 75% ביצוע.

<יעקב גנות: בשנת 2012 73%, שנים קודמות היו עם 57%, 51% וכך הלאה.

<יעקב גנות: אנחנו באמת עושים את הכול, אבל טכנית אי אפשר, טכנית אי אפשר מבחינת המספרים לעשות יותר מ- 75%-78%.

<יעקב גנות: למה?

<יעקב גנות: – ברגע שאנחנו מכניסים כל שנה כ- 35-37 פרויקטים חדשים, ועד שהפרויקטים הללו מקבלים את האישור הפורמאלי של התקציב, אלו פרויקטים דו-שנתיים, הם הופכים להיות פרויקטים דו-שנתיים.

<יעקב גנות: ברגע שפרויקטים הם דו-שנתיים, בשנה הראשונה יש את הפרסום, יציאה לאפיון, יציאה למכרזים, קביעת הזוכה ואז אתה מגיע לשלושה החודשים האחרונים של השנה הרלוונטית.

<יעקב גנות: כל התקציב וכל הביצוע הם בעצם בשנה העוקבת.

<יעקב גנות: על כן הלכתי לעשות בדיקות אחורנית, בשנים 2011-2012 100% ואפילו 117% ביצוע כי היו פרויקטים מתוגברים.

מיקי רוזנטל: סליחה, שאלת הבהרה.

מיקי רוזנטל: אם התקציב לא היה גדל בשנתיים האלה ניחא, אבל התקציב גדל והמשמעות היא שאם לא סיימת את הפרויקט לא תקצבתם אותו נכון.

<יעקב גנות: לא.

<יעקב גנות: בפועל אנחנו מוסיפים פרויקטים ומוסיפים תקציבים לאותם פרויקטים חדשים.

<יעקב גנות: פרויקטים של שנה קודמת שמסתיימת בשנה הנדונה הם 100% ביצוע.

<יעקב גנות: את הפרויקטים החדשים תמיד תראה.

<יעקב גנות: אנחנו נתייחס לכל פרויקט.

<יעקב גנות: סך הכול הפקנו לקחים.

<יעקב גנות: אמרתי את זה גלוי.

<יעקב גנות: אמרנו שבמקום לתקצב את הפרויקט באותה שנה נדונה במאה אחוז תקצוב כשאני יודע בוודאות שטכנית אי אפשר לצאת לביצוע טרם קבלת האישור.

<יעקב גנות: עד שיוצאים למכרז, עד שנקבע זוכה, עד שמתחילים את העבודה עוברים חודשים רבים.

<יעקב גנות: אמרתי שמעכשיו אנחנו נתקצב פחות בשנה הרלוונטית ובשנה העוקבת נשלים מאחר ואנחנו עובדים בתקציב דו-שנתי, מה גם שלרוב התקציב שלנו לא חוזר לממשלה, התקציב שלנו הוא תקציב פנימי.

<יעקב גנות: אם אני עומד בקצב אני מגדיל את תקציב הביצוע.

אמנון כהן: יש פרויקטים גם בשלטון המקומי, ברשות מקומית, יש פרויקטים שנתיים ויש פרויקט רב-שנתי, תקציב בלתי רגיל ועל כן הוא נכנס לרב-שנתי.

אמנון כהן: פרויקט שהביצוע שלו הוא לפעמים שנה, שנתיים ואולי שלוש מתוקצב כך.

אמנון כהן: לא על זה מדבר הדוח.

אמנון כהן: הדוח טוען שאתה אומר שהפרויקט הזה הוא לשנה וחצי, בשנה וחצי עלותו היא X ואתה לא עומד לא בזמן של שנה וחצי וגם לא עומד תקציבית.

מיקי רוזנטל: הפרויקט של הכבודה והביטחון כמה הוא - - -

<יעקב גנות: אני אתייחס לכל דבר, אבל בואו נפריד.

<יעקב גנות: אתם מדברים כבר על הפרויקטים ואני מדבר - - -

אמנון כהן: מדובר על הניצול של 53% לבין 75%.

<יעקב גנות: שוב, אלו לא הפרויקטים הגדולים, לא הפרויקטים שאדוני מדבר עליהם.

<יעקב גנות: עוד מעט אתייחס.

<יעקב גנות: תנו לי חמש דקות ואגיע לזה.

<יעקב גנות: ביצוע תקציב פיתוח שנתי – פה ביצענו 75%.

<יעקב גנות: אני מתחייב שבשנה הבאה נגיע ל- 85%, 90% ואולי גם ל- 95%.

<יעקב גנות: אין לי ספק כי אני יודע איך אנחנו עושים את הפרויקטים השוטפים.

<יעקב גנות: הפרויקטים הגדולים – זה הנושא.

<יעקב גנות: הוצאנו נוהל.

<יעקב גנות: המבקר לא מעיר על כך.

אמנון כהן: ראיתם נוהל?

מיקי רוזנטל: תסביר לי בבקשה איך זה שעד היום כשניהלתם פרויקטים כאלה ענקיים במאות מיליונים ואין לכם נוהל בכלל?

מיקי רוזנטל: איך זה יכול להיות שרשות שדות התעופה, מקום מפואר.

מיקי רוזנטל: אני רוצה להבין כי לפעמים אני מתקשה להבין.

מיקי רוזנטל: איך יכול להיות?

אמנון כהן: מבקר הפנים כאן?

<מירי גרוסמן: מירי גרוסמן מבקרת פנים.

אמנון כהן: מירי, לא היה לך מה להגיד עד שנת 2012?

אמנון כהן: לא היו נהלים בנושא פרויקטים, את מבקרת פנים ולא מאירה את עיני הארגון?

אמנון כהן: אני מודאג כי מבקר המדינה נגע בפרויקטים, המנכ"ל אומר כאן שיש עשרות פרויקטים.

אמנון כהן: אני מודאג כאן עוד יותר כי אם היו בודקים את מבקר הפנים בוודאי היינו מגלים עוד דברים, את יושבת בכובע שאני כמחוקק מצפה, אנחנו מתקציבים את המבקרים הפנימיים שיאירו לאנשים המצוינים האלה, הם בלהט העשייה.

אמנון כהן: לעיתים נופלים דברים ואת בתפקידך צריכה להאיר את עיניהם על הכשלים, איפה הבעיה?

אמנון כהן: יש לך כלים לעשות את זה, או שאומרים לך 'אל תגיעי כאן ואל תגיעי שם'?

<מירי גרוסמן: אני עובדת במסגרת הנורמטיבית ומאפשרים לי לעשות את העבודה שלי.

<מירי גרוסמן: הדוח הראשון שנגעתי בו, אני בתפקידי משנת 2010, התייחס גם לעניין העדר נוהל ניהול פרויקטים.

אמנון כהן: ועד שהמבקר לא נכנס לתחום אף אחד לא עשה כלום?

אמנון כהן: את זה אני מבקש לדעת.

אמנון כהן: המבקר נכנס מדי פעם, אבל אתם בשוטף אמורים להאיר את עיני הארגון.

אמנון כהן: אני מצפה מכם להאיר את עיני הארגון.

אמנון כהן: אתם המבקרים הפנימיים ותפקידכם לומר שמבצעים פרויקטים בלי נוהל, לבקש מהמנכ"ל או ממנהל הרשות לבנות נוהל.

אמנון כהן: מחר יכנס המבקר והוא יעיר על כך.

אמנון כהן: למה צריך להגיע למצב שרק אחרי המבקר העניין מטופל.

אמנון כהן: בשנת 2010 כשגילית שאין נוהל הכינו נוהל?

אמנון כהן: לא אחרי שהמבקר העיר אלא אחרי שאת הערת.

<מירי גרוסמן: לא עשו.

<יעקב גנות: סליחה, כשהמבקר חיפש את הנוהל, המבקר היה אצלי לסיכום והיה כבר נוהל, כשהם ביקשו לא היה נוהל ולסיכום היה.

אמנון כהן: המבקרת טוענת שהיא העירה על כך.

<יעקב גנות: מודים.

מיקי רוזנטל: צריך להקשיב למבקרת הפנים.

<יעקב גנות: מודים באשמה, לקח זמן וגמרנו, ייצרנו את הנוהל.

אמנון כהן: אם יש נושאים אחרים והם לא עושים, תעבירי לוועדה ואנחנו נעזור לך.

<מירי גרוסמן: יש לי גיבוי לא רק של הוועדה, אלא של גורמים פנים ארגוניים.

<מירי גרוסמן: לא רק זאת, גם כשמוציאים נהלים חדשים חשוב מאוד שמבקר פנים עוקב אחרי נהלים חדשים שיעמדו בהוראות כל חוק וכל פסיקה רלוונטית.

<יעקב גנות: HBS – שמואל זכאי בבקשה.

<שמואל זכאי: ראשית אני אענה על שאלה.

<שמואל זכאי: הפרויקט התחיל ב- 300 מיליון שקל והיום הוא עומד על - - -

אמנון כהן: זה סעיף לאחר מכן, כעת על "הרשות האריכה פעמיים מספר התקשרויות עם חברה לקבלת שירותי ייעוץ שונים".

אמנון כהן: מי עונה על עניין זה?

אמנון כהן: למה היה צורך בהתקשרות עם חברת יועצים כמה פעמים, למה?

<שמואל זכאי: הפרויקט הוא פרויקט מו"פ (מחקר ופיתוח), הוא לא מוצר מדף שאפשר לקנות בכל מקום, מהסיבה פשוטה, אנחנו מונחים בכל מה שקשור לבידוק ביטחוני על ידי השב"כ (השירות הביטחון הכללי).

<שמואל זכאי: אנחנו לא יכולים לקנות כל טכנולוגיה שאנחנו רוצים ואין טכנולוגיה בעולם - - -

<צבי ורטיקובסקי: אבל יש מתקנים דומים.

<שמואל זכאי: האיר את עיני המבקר.

<שמואל זכאי: יש מערכות HBS בעולם, אין ולהערכתי גם לא תהייה מערכת HBS כמו שתהייה בנתב"ג.

<שמואל זכאי: המערכת הזאת עובדת על שתי טכנולוגיות שונות, טכנולוגיה אחת שהיא CT שזאת הטכנולוגיה שעובדים איתה בעולם.

<שמואל זכאי: זו טכנולוגיה המקושרת לטכנולוגיה אחרת שנקראת 'דיפרקציה' מכשיר שנקרא XRD .

<שמואל זכאי: אסביר.

<שמואל זכאי: הכבודה נוסעת במסועים ונניח שבפינה הימנית של המזוודה יש התרעה במכונת ה- CT.

<שמואל זכאי: ה-CT אומר הכוס הזאת, הנמצאת בפינה הימנית של המזוודה שמעליה יש שתי חולצות חשודה בעיני כחומר נפץ.

<שמואל זכאי: המזוודה נוסעת באופן אוטומטי למכשיר אחר שפועל על טכנולוגיה שונה לגמרי מה- CT ושנקראת דיפרקציה, המכשיר השני שנקרא XRD יודע ללכת באופן אוטומטי לכוס הזאת ולבדוק האם היא באמת כוס או חומר נפץ.

<שמואל זכאי: למערכת הזאת, לשיטה הזאת קוראים SOS.

<שמואל זכאי: אין מערכות כאלה בעולם.

<שמואל זכאי: כל מערכות HBS הקיימות בעולם בנויות על טכנולוגיה שנקראת 'לבל אחד' שאם יש התרעה או שבנאדם מסתכל בתמונת שיקוף ומזהה את ההתרעה או שהמזוודה הולכת למרתף ששם פותחים את המזוודה, מוצאים ובודקים.

<שמואל זכאי: בעקבות הדרישות הביטחוניות הגבוהות אי אפשר היה לקנות מוצר מדף והיה צריך לפתח, הפרויקט הזה הוא לא פרויקט שלנו, הוא פרויקט משותף שלנו ושל שב"כ.

מיקי רוזנטל: מתי סיימתם לאפיין אותו?

<שמואל זכאי: גמרנו לאפיין אותו בשנת 2005.

<שמואל זכאי: היות ולא הייתה קיימת טכנולוגיה כזאת בעולם בשנת 2005, החברות היו צריכות לפתח את הטכנולוגיה.

<שמואל זכאי: להסביר, בכל העולם אחרי תשעה מכונות XRD בנתב"ג יהיו בסך הכל 12 בכל העולם, כלומר שחוץ מה-9 שיש בנתב"ג יש עוד שלושה בפרנקפורט.

<שמואל זכאי: אין טכנולוגיות כאלה בעולם.

<שמואל זכאי: לא רק שהחברות היו צריכות לפתח אותן, גם היה צריך לבדוק אותן במעבדה של השב"כ עם חומרי נפץ אמיתיים כדי לראות שהטכנולוגיה הזאת אכן מוכיחה את עצמה.

<שמואל זכאי: מכיוון שזה פרויקט מחקר ופיתוח, התהליך הזה לקח הרבה זמן, הרבה מעבר למה שאנחנו הערכנו בשנת 2005.

<שמואל זכאי: צודק המבקר, אנחנו הערכנו שהפרויקט הזה יסתיים הרבה לפני שאכן הפרויקט הזה הסתיים.

<שמואל זכאי: עוד תהליך שקרה בדרך, כמו שהעיר המבקר, הוגש בג"צ נגד מדינת ישראל על ידי האגודה לזכויות האזרח וארגון עדאלה בגין ההפליה בבידוק הביטחוני, בכלל נמלי התעופה במדינת ישראל לבין אזרחי מדינת ישראל.

<שמואל זכאי: התשובה של המדינה, זו כבר לא תשובה של רשות שדות התעופה, התשובה של המדינה לעתירה בבג"צ הייתה שמערכת ה- HBS היא הפתרון לעתירה, היא התשובה של המדינה לעתירה.

<שמואל זכאי: ברגע שהבידוק של כל המזוודות, בניגוד למצב היום שהוא בחזית הבדיקה הופך להיות מאחורי הקלעים, למעשה האזרח לא רואה שום שוני בבידוק הביטחוני, הוא ממשיך להתקדם קדימה, המזוודות שלו נבדקות במקביל מאחורי הקלעים.

<שמואל זכאי: אחרי שעברנו את כל הדרך הזאת, עשינו פיילוט כדי לבדוק את עצמנו האם באמת המערכת עונה לדרישות, לא לדרישות הביטחוניות כי הן נבדקו עוד קודם לכן, אלא לדרישות התפעוליות.

<שמואל זכאי: מהן הדרישות התפעוליות?

<שמואל זכאי: – מערכת שבודקת מזוודות ברמה כזאת גבוה, מן הסתם, מייצרת כמות גדולה של התרעות ראשוניות.

<שמואל זכאי: התרעות ראשוניות הן התרעות שאתה צריך לוודא שהן התרעות ראשוניות.

<שמואל זכאי: לדוגמה, התחילו להפעיל עכשיו בטרמינל 4 מערכת HBS מערכת שונה משלנו וכמו שאמרתי היא עם טכנולוגיה הרבה יותר פשוטה, רק על הטיסה שאני טסתי בה בחזרה לארץ, 100 מזוודות לא עלו למטוס.

<שמואל זכאי: ההיסטוריה של התעופה רצופה בדוגמאות של נמלי תעופה שהכניסו מערכות HBS, הונג-קונג, בנגקוק, טרמינל 5 בהיתרו, דנוור קולורדו, כולם שדות תעופה שהכניסו מערכות HBS ובחודשים הראשונים נמלי התעופה פשוט עמדו בגלל שהמערכות הללו קרסו.

<שמואל זכאי: עמדו זאת אומרת שמאות מזוודות לא עלו למטוסים וכך הלאה.

<שמואל זכאי: אנחנו מבצעים עד עכשיו בדיקות קפדניות, לא ביטחון כי זה נגמר כבר מזמן, במדדים הטיפולים שבסופו האזרח לא יעלה למטוס והמזוודה שלו נשארת בארץ.

<שמואל זכאי: בפיילוט שעשינו בשנת 2010 ראינו שהמערכת לא עומדת בממדים, היה צריך להוסיף עוד מכונות בידוק ביטחוני לתוך המערכת.

<שמואל זכאי: הוספה של מערכות לבידוק ביטחוני לתוך המערכת מוסיפה עוד כסף.

<שמואל זכאי: הדבר השני שראינו תוך הפיילוט, אני רוצה להסביר, אנחנו מקימים את המערכת באותו טרמינל שבו אנחנו מפעילים מערכת מיון כבודה, כלומר במקביל לתפעול הטרמינל יום-יום.

<שמואל זכאי: השנה אנחנו מעבירים 13,4 מיליון נוסעים.

<שמואל זכאי: נתב"ג הוא נמל תעופה שגדל הכי הרבה ביחס לאירופה במספר הנוסעים בשנת 2013.

<שמואל זכאי: סימן שמצליח לכנסת כי רמת המחירים יורדת, האזרח הישראלי יכול לטוס יותר ובמחירים נוחים יותר.

<שמואל זכאי: העובדה היא שישראלים נוסעים יותר.

<שמואל זכאי: אגב, הגידול הוא לא בתיירים אלא בישראלים.

<שמואל זכאי: היינו צריכים להוסיף מכונות וגם בתהליך הזה היינו צריכים להפיק לקחים.

אמנון כהן: למה אנחנו צריכים להמציא את הגלגל?

אמנון כהן: ידוע שאנחנו נקודה קטנה בגלובוס שכולם מסתכלים עליה.

אמנון כהן: אנחנו מדינה שיש כאלה שרוצים להשמיד אותה חלילה, הם יושמדו קודם, כי כל מי שפוגע בעם ישראל נפגע בעצמו.

אמנון כהן: למה אנחנו צריכים להמציא גלגל ולהיכנס למו"פ, לעשות פיילוט ולגלות שאינו עובד ואז להכניס מכשירים חדשים.

אמנון כהן: אם יש מדינות דומות לנו, ולא פעם אנחנו מעתיקים את הפטנטים, מדינות OECD, ארה"ב, אם יש מכשיר טוב שהוכיח את עצמו בארה"ב למשל, למה אני צריך להיכנס לפיתוח, שהוא יפתח וכשהמוצר יהיה מוכן אקח אותו.

אמנון כהן: אולי לעשות שיתוף פעולה אם ארה"ב ולפתח יחד.

מיקי רוזנטל: האפיון לא שלו, הוא אמר שהאפיון הוא של השב"כ.

<יעקב גנות: אנחנו גוף מונחה.

<שמואל זכאי: אדוני, לרשות שדות התעופה אין בכלל מילה בעניין הזה, אבל אני יכול לומר לך שיש הנחיה מאוד ברורה של המועצה בעקבות הפרויקט הזה, כמו שאתה אומר הוא פרויקט מו"פ ועל הבסיס שלך שנאמר, הרשות לא תבצע יותר פרויקטים של מו"פ כי אנחנו לא חברת הייטק.

<שמואל זכאי: אנחנו ארגון שצריך להפעיל.

<שמואל זכאי: אנחנו מונחים על פי חוק ופשוט בעניין הזה אנחנו חייבים לבצע את הנחיות השב"כ.

<שמואל זכאי: זה המחיר של פיתוח הפרויקטים.

מיקי רוזנטל: ההערה שלך מדויקת, רק שהוא לא הכתובת.

אמנון כהן: לא נכון, הוא היה צריך לומר 'תמציא לי משהו שאני יכול לחיות איתו, אל תמציא לי דברים שאני לא מסוגל לעשות'.

אמנון כהן: את זה אני מצפה ממנהל.

אמנון כהן: בבקשה הסעיף הבא.

מיקי רוזנטל: אני אומר שאנחנו כן יכולים לדבר על הנושאים האלה בוועדת משנה שלנו.

<שמואל זכאי: מה שמעניין אתכם בעיקר, הביקורת מבקרת את מה שהיה בעבר.

<שמואל זכאי: במרץ הקרוב 2014, קוראים ובטח שומעים על כך ברדיו שבימי שישי טרמינל יושבת3, כלומר מעבירים את התנועה לטרמינל 1, משביתים את הטרמינל כדי לבדוק את המערכת ולוודא שהיא אכן עומדת בכל מה שציינתי.

<שמואל זכאי: החל ממרץ 2014, גם נתנו את התשובה הזאת בדיון האחרון בבג"צ, כל הנוסעים שיגיעו לנתב"ג לטרמינל 3 בידוק הכבודה שלהם יעשה בעזרת מערכת ה-HBS החדשה.

<שמואל זכאי: התקופה עד מרץ היא תקופה שבה נעשה בדיקות כדי לא להגיע למצב שבו חלילה נשאיר מאות מזוודות בארץ.

אמנון כהן: פיתוח המערכת הזאת מקנה לנו זכות יוצרים?

אמנון כהן: המדינה יכולה להרוויח מזה.

<שמואל זכאי: בכל מה שקשור ליכולות הביטחוניות של המערכת החברות לא יכולות למכור לשום גורם אחר.

<שמואל זכאי: התוכנות עצמן נמצאות בכספת ויש הסכם ישיר בין השב"כ לבין לחברות שזה זכות בלעדית של מדינת ישראל, לא שלנו כרשות שדות התעופה.

<שמואל זכאי: הקונספט של סיסטם אוף סיסטם, את זה החברות יכולות בהחלט למכור כמוצר אחר כי הן השקיעו בפיתוח.

מיקי רוזנטל: לכם אין שום זכויות למרות ששילמתם את הפיתוח?

<שמואל זכאי: שילמנו הרבה כסף.

מיקי רוזנטל: זה מצער מאוד וזה אומר שצריך לחשוב גם על הסכמים.

מיקי רוזנטל: אתם אומרים שלא תעשו יותר פיתוח, אבל אם עושים פיתוח צריך שיהיה לכם זכויות בדבר הזה.

<שמואל זכאי: אני לא מתחייב לא לעשות את זה בעתיד, אנחנו נשתדל מאוד לא להיכנס לפרויקטים.

מיקי רוזנטל: חשוב מבחינה ארגונית שתהינו מהפירות, גם השקעתם בזה.

<יעקב גנות: כל מילה שאומר אדוני נקלטה וצודקת.

<שמואל זכאי: הערת המבקר לגבי היועץ החיצוני היא הערה מאוד נכונה.

<שמואל זכאי: מאז דוח המבקר התחילו להכשיר את האנשים שלנו ברמת ידע מאוד גבוהה כדי שבעתיד, ובעתיד הלא כל כך רחוק, לא נצטרך להזדקק לעזרה של יועץ חיצוני והידע ישמר אצלנו.

<שמואל זכאי: שוב, כשפיתחנו את המערכת לא היה לנו ידע בכלל, כי לא הייתה מערכת כזאת קיימת.

<שמואל זכאי: היינו צריכים מישהו שמבין במערכות מסוג של HBS.

<שמואל זכאי: מאז דוח המבקר, למדנו, הפנמנו את ההערה.

<שמואל זכאי: היעד שלנו להגיע עד סוף השנה הבאה למצב שבו אין לנו יותר התקשרות עם יועץ חיצוני בהיבט של המערכת הספציפית הקיימת בטרמינל 3.

<שמואל זכאי: כל הידע המקצועי עובר לאנשים שלנו כדי לשמר את הידע.

אמנון כהן: לסיכום הסעיף: "מיון ושינוע של כבודת נוסעים" – זה מרץ 2014.

<יעקב גנות: מערכת אפיון טכנולוגיות – אנחנו מדברים על מערכת שהייתה אמורה לשפר את השירות לנוסע, לאפשר את הבידוק, את האפיון של הנוסע מבלי לעמוד פנים מול פנים, מתחקר ומתשאל.

<יעקב גנות: המשמעות היא שהתחילו את הפיתוח.

<יעקב גנות: במהלך הפיתוח, אני מודה, לא נעשתה בדיקה כלכלית בנוגע לפיתוח.

<יעקב גנות: עם עובדות לא מתווכחים.

<יעקב גנות: הגענו ל- 26 מיליון שקל.

<יעקב גנות: מועצת המנהלים של רשות שדות התעופה הקפיאה את הפרויקט בזעם רב.

<יעקב גנות: שוב, מדובר על תכנית פיתוח.

<יעקב גנות: בזעם רב הוחלט להקפיא ובסופו של דבר אף היו ששילמו מחיר אישי מהעוסקים בפרויקט זה.

<יעקב גנות: לפני כחצי שנה הנהלת שדות תעופה, הנהלת נתב"ג קיבלו החלטה להמשיך לנסות ולנצל את הפלטפורמה.

<יעקב גנות: הפלטפורמה נשארה, הידע נשאר ונשארה עמדה אחת לא מושלמת.

<יעקב גנות: קיבלו הוראה להמשיך לנסות מאחר ומדובר בשירות חיוני וחשוב לשיפור השירות שמקבל הנוסע בנתב"ג.

אמנון כהן: זאת אומרת שלא יהיה תשאול.

<יעקב גנות: לא יהיה.

<יעקב גנות: יהיה תשאול אוטומטי.

<שמואל זכאי: תוכל לענות עצמית, כשאתה תתחיל לענות על השאלות מול המחשב אתה תסרוק את הדרכון שלך וידעו מי אתה וכך הלאה, בסופו מטרת השיחות האלה זה לקבוע באיזה רמה צריך לבדוק את המזוודה שלך במערכת ה-HBS.

<שמואל זכאי: האנשים לא יראו.

<שמואל זכאי: כמו שאמר המבקר יש הרבה חיכוך בשלב זה בין הבודק הביטחוני שהוא בן 20-24 מול אנשי עסקים וסוגים שונים של אוכלוסיות שרגישות לשאלות מסוגים שונים, לא תמיד אנחנו מודעים לרגישות הזאת.

<שמואל זכאי: ניסנו להסיר ככל האפשר את החיכוך הזה.

אמנון כהן: למה יש תשאול ביציאה?

אמנון כהן: אמרו לי שיש לתיירים.

מיקי רוזנטל: יש שני גורמים שמתשאלים.

אמנון כהן: למשל בא שר ממדינה מוסלמית לטיפולים רפואיים, בכניסה עשו לו בעיות כי הוא ממדינה מוסלמית וביציאה עוד יותר בעיות.

אמנון כהן: הוא אחרי ניתוח וצריך לענות.

אמנון כהן: הוא אמר לי "הרגשתי כמו בגסטפו".

<שמואל זכאי: זה מה שמערכת ה- HBS אמורה לפתור.

<שמואל זכאי: בין השאר זה מה שהיא תפתור.

<שמואל זכאי: חוץ מהבדיקה הפיסית שזה גורם אחד, יש עוד שלב שבו אתה צריך לקבוע איך אתה בודק את הנוסע הזה, לשלב הזה קוראים אפיון.

<שמואל זכאי: עומד בודק מול נוסע, שואל את השאלות ששואלים את כולנו "ארזת לבד, מישהו נתן לך חפץ להעביר, איפה הייתה הכבודה מאז שארזת".

<שמואל זכאי: חוץ מהשאלות הללו הבודק מחליט באיזו רמה צריך לבדוק את הכבודה של הנוסע.

<שמואל זכאי: חפשנו לצאת עד כמה שאפשר מהחיכוך הזה שלא יעמוד בודק מול נוסע וישאל את כל השאלות האלה.

<שמואל זכאי: אם אני יכול לוודא בעזרת הדרכון שלך באופן חד-ערכי שזה אתה, תענה על השאלות באופן ממוחשב ועל פי קריטריונים ששתולים כבר בתוך מערכת אפיון הטכנולוגי, תצא הודעה איך לבדוק ברמה כזאת או אחרת.

אמנון כהן: איפה זה עומד היום?

<יעקב גנות: הוחלט לפני כחצי שנה לקחת את הפלטפורמה, לבחון - - -

אמנון כהן: עוד 26 מיליון?

<יעקב גנות: לא.

<יעקב גנות: הנושא הזה אושר עקרונית להביא את המערכת לרמה מבצעית ב- 7 מיליון שקל.

<יעקב גנות: עקרונית ולא סופית.

<יעקב גנות: עקרונית מועצת המנהלים לפני שבוע אישרה את השלמת הפרויקט ב-7 מיליון כדי לא לזרוק 26 מיליון.

<יעקב גנות: תוך שנה וחצי לסיים את הפרויקט ושיפעל.

<יעקב גנות: אנחנו נעשה את הכול שיצא לפועל.

מיקי רוזנטל: את הפרויקט הזה יהיה ניתן לעשות גם מהבית?

<יעקב גנות: לא..

<יעקב גנות: אגב, אחת הבעיות של הפרויקט היה שמרוב דרישות ורצון לעשות עוד יותר טוב ועוד יותר טוב הגיעו ל- 26 מיליון שקל, נבהלו, אמרו די.

אמנון כהן: אם במחשב ואני יכול לרכוש את הכרטיס שלי באמצעות המחשב בו אני מציין את מספר הדרכון שלי, אתה תגיד לי מה לתת כדי שתזהה אותי טוב יותר.

אמנון כהן: העיקר הוא לחסוך את הזמן גם בשדה התעופה.

מיקי רוזנטל: הבעיה היא שמישהו יכול לעשות את זה מהבית עם הדרכון שלך.

מיקי רוזנטל: הייתי קצין ביטחון בפרנקפורט ולכן אני יודע.

<שמואל זכאי: יש רכיב אחד, אמר אותה נכון חבר הכנסת מיקי רוזנטל, ניתן לזהות את האדם באופן ערכי בעזרת בדיקה ביומטרית.

<שמואל זכאי: הכניסה למערכת היא וולונטרית, כלומר אנחנו לא - - -

אמנון כהן: כשהבדיקה הביומטרית תהייה יהיה לכם קל יותר?

<שמואל זכאי: זאת הסיבה שאתה לא יכול לעשות את זה מהבית.

<שמואל זכאי: הבדיקה הביומטרית אצלנו.

<יעקב גנות: החלטנו לא להשאיר את הפרויקט כאבן שאין לה הופכין.

<יעקב גנות: נשקיע 7 מיליון ותוך שנה וחצי נסיים.

<יעקב גנות: נעשה את הכול כדי לקצר את לוחות הזמנים.

<יעקב גנות: אנחנו כבר מתואמים עם משרד הפנים.

<יעקב גנות: נסיים את הפרויקט הזה.

<צבי ורטיקובסקי: שאל היושב ראש על מקרה של השר.

<צבי ורטיקובסקי: אלינו למשרד הגיעו גם תלונות של גורמים דיפלומטיים.

<צבי ורטיקובסקי: זאת אומרת - - -

אמנון כהן: מי הכתובת?

אמנון כהן: זה משרד הפנים?

<צבי ורטיקובסקי: לא.

<צבי ורטיקובסקי: בעיות התשאול והיחס כלפי דיפלומטים, היו תלונות קשות מאוד.

אמנון כהן: אדוני המנכ"ל, זה לא מעניין אותך?

אמנון כהן: אם צריך אני אקיים דיון בעניין זה.

<צבי ורטיקובסקי: אדוני היושב ראש, אני לא בטוח שאנחנו קיבלנו תשובה ברורה בנושא הזה.

<צבי ורטיקובסקי: מה שמשתמע לכאורה מהתשובה שלך, זה שאלגוריתמים ממוחשב לא מבחין בין דיפלומט לבין אזרח.

<צבי ורטיקובסקי: כנראה זה יוצר בעיה.

<צבי ורטיקובסקי: השאלה האם נדרשתם על מנת לעשות את הסוג של הסינון הזה?

<שמואל זכאי: הנושא של דיפלומטיים ולא רק הדיפלומטיים, למשל אורחים של חברות עסקיות הפועלות בארץ, אנשים שמגיעים לכנסים וכך הלאה, הם אנשי עסקים שמבקרים במדינות רבות כי אלו העסקים שלהם, איראן, עיראק, אפגניסטן ועוד, זכותם להגיע לארץ ואנחנו צריכים לתת להם את הטיפול כמו שצריך.

<שמואל זכאי: לכן פיתחנו שירות חדש שנקרא מוקדן, הוא לא כל כך חדש.

<שמואל זכאי: הוא מעביר 15 אלף נוסעים, אנשי עסקים.

<שמואל זכאי: הלקוח של השירות הזה הוא משרד החוץ.

<שמואל זכאי: אנחנו מיננו נאמני ביטחון שלנו בכל המשרדים הממשלתיים ובכל החברות העסקיות הגדולות במשק.

<שמואל זכאי: ברגע שמגיע איש כזה, דיפלומט, איש עסקים וכדומה, נאמן הביטחון שולח לנו לפני כן את כל הפרטים שלו לתוך המערכת, נותן את כל הפרטים - - -

אמנון כהן: מה הקריטריון לקבלת "נאמן ביטחון"?

<שמואל זכאי: גם באוניברסיטאות קיים נאמן ביטחון.

<שמואל זכאי: ברוב החברות הגדולות, ולא אומר כל כי גם לנו יש דברים שבהם אנו טועים.

<שמואל זכאי: הם פונים אלינו לשירות שפועל 24 שעות ביממה.

<שמואל זכאי: טיפלנו בכל האורחים של "המכביה", יש כעת כנס של "וריאטי", כנס "גלובוס", כל הדיפלומטיים של משרד החוץ שמגיעים ויוצאים.

<שמואל זכאי: מי שיודע לפנות לשירות הזה - - -

מיקי רוזנטל: אתם צריכים להגביר את המודעות לשירות, כי זה שירות שניתן לכל חברה עסקית ולא כולם יודעים ממנו, אפילו לא כל משרדי הממשלה יודעים על כך.

אמנון כהן: לאדם שעבר דרך נאמני ביטחון יש גם שירות VIP?

<שמואל זכאי: גם בכנסת ישראל יש נאמן ביטחון בשירות מוגדל.

<שמואל זכאי: גם באורחי הכנסת אנחנו מטפלים באמצעות השירות הזה.

מיקי רוזנטל: קחו את זה לתשומת לבכם והעבירו מידע.

אמנון כהן: מגיע למשל אורח שלא מלווה על ידי משרד החוץ.

אמנון כהן: יש כאלה שאינם יכולים להגיע ללא אישור נשיא, אחד שצריך להגיע לקבלת טיפול רפואי כאן.

אמנון כהן: לי כפרלמנטר יש קשרים עם גורם שרוצה להגיע לארץ, אבל המגע הזה הופך אותו להיות נגד ישראל בגלל שטות.

אמנון כהן: הוא מקבל טיפול רפואי מצוין ופה בחשיפה הזאת נפגע.

<שמואל זכאי: אתה שולח לי את פרטיו במחשב, אתה לא צריך להגיע, רק להעביר באמצעות האינטרנט.

<שמואל זכאי: אני יודע שהנוסע מגיע לבידוק הביטחוני.

<שמואל זכאי: הבודק יודע כי זה עובר לו מקוון.

אמנון כהן: כמה זמן קודם צריך לדעת?

<שמואל זכאי: שלושה ימים לפני כן.

<שמואל זכאי: מגיע הנוסע, נאמן הביטחון נותן לנוסע פתק שאנחנו מעבירים לו במחשב, הוא מציג אותו לבודק הביטחוני, הבודק בודק במחשב שהנוסע הזה הוא אכן אותו נוסע, מאותו רגע הוא מקבל - - -

אמנון כהן: חוץ מהידע, השירות הטוב שלנו לתושבי חוץ שמגיעים לכאן.

מיקי רוזנטל: אני מבקש להדגיש גם לך, זו דרך כל גורמים רלוונטיים למשל, שכולם ידעו כי אין סיבה שלא ידעו חוץ מהעניין שזה עלול לעורר קנאה בקרב הציבור.

מיקי רוזנטל: זה חשוב כי זה מייצר הרבה אי נעימות.

<אריה שחם: אני היועץ המשפטי.

<אריה שחם: ראשית אני מבקש לומר כשיש תביעות כלפי רשות שדות התעופה בנושא הזה זה מגיע אלי.

<אריה שחם: בשנה האחרונה, שנת 2013 היו 16 תביעות, יכול להיות שלא כולם מתלוננים, אבל 16 - - -

אמנון כהן: אלו אנשים מכובדים, הם עוזבים וגמרנו, נוסעים לגרמניה, לאוסטריה ולא צריכים לבוא.

<אריה שחם: עדיין יש ירידה דרסטית ביחס לשנים קודמות.

<אריה שחם: הבעיה היא לא אנחנו, הכתובת היא לא אנחנו.

<אריה שחם: יש להפנות לשירות הביטחון הכללי.

<אריה שחם: גם אם יבוא לך אורח ואתה תגיד מיהו שלושה ימים קודם, שירות הביטחון הכללי יחליט שהוא רוצה לשאול אותו ולבדוק אותו כן.

<אריה שחם: אנחנו רבים עם שירות הביטחון הכללי, רבים ומתווכחים והמנכ"ל יכול להוסיף.

<אריה שחם: יש לנו הרבה ויכוחים איתם בנושא הזה.

<אריה שחם: הם הגוף הקובע בנושא.

<שמואל זכאי: הרי לא לכל אחד יש לו זמן להתלונן, הוא כבר גמר ואומר 'עזוב אותי, אני כבר לא אחזור לכאן יותר'.

<צבי ורטיקובסקי: גורמים דיפלומטיים לא יגישו תביעות נגד מדינת ישראל.

<צבי ורטיקובסקי: זה נושא רגיש מאוד והוא אינו במסלול המשפטי.

<שמואל זכאי: בחודשיים האחרונים הצבנו לאורך נתב"ג תחנות ממוחשבות שבהן הנוסע בכל במקום יכול להגיש את התלונה שלו.

אמנון כהן: יקרי, אני לא רוצה להגיע לתלונה.

<שמואל זכאי: נכון.

<שמואל זכאי: אבל אם בכל זאת קורה, יש עמדות בכל נתב"ג.

אמנון כהן: תעשה עבודת מטה אצלך יחד עם משרד הפנים, שולחן עגול ותמצאו נוסחה מתאימה.

<יעקב גנות: כנראה קלעתי לדעת חכמים.

<יעקב גנות: שלשום נפגשתי עם ראש השירות, הבעיות העיקריות הן לא כל כך ביציאות, הבעיה היא יותר בכניסה.

<יעקב גנות: ישבנו, דנו וחיפשנו וסיכמנו שנשב למצוא איך אפשר לקצר את התהליך.

<יעקב גנות: אתה לא יכול לבטל את התהליך, אתה כן יכול לקצר.

<יעקב גנות: זה עניין של נימוס וצורה אדיבה.

אמנון כהן: נעבור למגדל הפיקוח.

מיקי רוזנטל: התקשרתם עם חברה אחת ואחר כך עזבתם.

מיקי רוזנטל: מה קרה?

<יעקב גנות: התחילה חברה שזכתה במכרז, היא הייתה הכי זולה.

<יעקב גנות: לאחר שלושה-ארבעה חודשים הבחנו שהם לא מתקדמים, זימנו אותה ונתנו לה חודש, כלומר שאם תוך חודש לא רואים שינוי דרמטי בהתנהלותה, בזאת היא סיימה את תפקידה ואנחנו מחלטים את הערבות שלה.

<יעקב גנות: תוך חודש הודיעה לי "צר לי אני לא מסוגלת".

<יעקב גנות: נכנסה חברה חדשה ואנחנו בסוף שנה זו, תחילת שנה הבאה.

<יעקב גנות: החברה החדשה הפעילה שיטת בנייה שתוך חודשיים וחצי הקימה מגדל של 100 מטר.

<יעקב גנות: זו הפעם הראשונה שהשתמשו בשיטות מסוג זה בארץ.

<יעקב גנות: תוך חודשיים וחצי 100 מטר מגדל, 2.5 ס"מ בכל יום, כל שעה עקבנו.

<יעקב גנות: בתחילת שנה הבאה מבחינה מקצועית המגדל יפעל.

<יעקב גנות: שנית, זה לא יעכב ולא יפגע בהפעלת המסלולים החדשים, כי המגדל הנוכחי היום למעשה ייתן את השירות משום שהוא משודרג.

אמנון כהן: אני כותב שסוף 2014 הסוף.

<יעקב גנות: סוף 2014, תחילת 2015.

אמנון כהן: מה קרה בתמנע?

<יעקב גנות: שדה תעופה תמנע – מרגע קבלת ההחלטה בסופו של תהליך התכנסנו בסכום של 1,650 מיליון.

<יעקב גנות: בתחילת 2017, סוף 2016 אני מקווה שהשדה יהיה מבצעי.

<יעקב גנות: נכון להיום העבודות עפר הן בשיא הביצוע.

<יעקב גנות: בעוד כמה חודשים מסיימים את עבודות העפר ולא ממתינים, החלטנו לעבוד במקביל ולא בטור.

<יעקב גנות: ב- 15 בחודש זה פותחים את המכרז לסלילה.

<יעקב גנות: בעוד כשבוע ימים מתחילות עבודות הגידור של השדה.

<יעקב גנות: אנשי מקורות נכנסו להעתקת תשתיות , הם קיבלו את התקציבים שלהם.

<יעקב גנות: כולם קיבלו פקודת עבודה, כולם יוצאים לדרך כולל מע"צ וכולל המחלף.

<יעקב גנות: בתחילת 2017 השדה יהיה מבצעי.

מיקי רוזנטל: כל האפיונים קיימים, כולל מערכת בדיקת כבודה?

<יעקב גנות: אדוני, בדיוק עכשיו אנחנו ממתינים למערכת בדיקת כבודה שהיום בפיתוח.

<שמואל זכאי: אנחנו מחויבים על פי החלטת בג"צ לשים כולל בטרמינל 1 שזה הפרויקט.

<יעקב גנות: עומדים במה שסוכם, בלוח הזמנים ובכסף.

מיקי רוזנטל: מי יעשה את אפיוני הבטיחות בשדה?

מיקי רוזנטל: השדה באילת הוא מאוד בעייתי במכשירי ההנחתה שלו ודברים אחרים.

מיקי רוזנטל: מי יעשה את אפיוני הבטיחות כאן?

<יעקב גנות: ראש מחלקה, סמנכ"ל מבצעים שלנו על פי האפיונים שלו יחד עם רת"א (רשות תעופה אזרחית), מה שהם קבעו זה מה שיהיה.

מיקי רוזנטל: זה יהיה שדה בינלאומי לכל דבר?

<יעקב גנות: זה יהיה שדה של 3,100 מטר עם אפשרות להרחיב, יהיה עם כל התקנים הנדרשים.

מיקי רוזנטל: לא נצטרך יותר להנחית מטוסים בשדה הצבאי?

<יעקב גנות: אדוני, סוגרים את "עובדה" וסוגרים את נמל אילת.

<יעקב גנות: כרגע אנחנו במשא ומתן עם ממ"י (מנהל מקרקעי ישראל) לגבי עלות החכירה, אנשי רת"א, אנחנו מתואמים עם רת"א, מתואמים עם כל הגורמים.

<יעקב גנות: למשל התמונה האווירית כבר הוזמנה וזמנית נתקין אותה באילת וסיום הפרויקט נעביר אותה לפרויקט החדש וזאת כדי להרוויח כסף.

<יעקב גנות: למשל הציוד הכיבוי הוזמן, נפעיל אותו באילת ונעביר אותו אחר כך לשדה החדש.

אמנון כהן: משרד התחבורה איפה אתם?

אמנון כהן: הרגולטור לא בודק שעומדים ביעדים?

<צ'ארלס סולומון: אנחנו בודקים, מעורבים.

<צ'ארלס סולומון: כפי שצוין בדוח המבקר - - -

אמנון כהן: למה הם לא קיבלו קנס על אי עמידה בלוח זמנים?

<צ'ארלס סולומון: אני לא יודע למה הם לא קיבלו קנס, אבל הם קיבלו על הראש גם ממני.

<צ'ארלס סולומון: הדבר הזה אפילו מופיע בדוח המבקר.

<צ'ארלס סולומון: אני חושבת שהביקורת הייתה נכונה בדברים הקשורים לאי עמידה בלוח זמנים של התכניות.

<צ'ארלס סולומון: אבל, כשאני מסתכל היום וכפי שדווח על ידי מנכ"ל רשות שדות תעופה יעקב גנות, המצב של בערך שנה מועד סיום הביקורת, לדעתי המצב שונה מאוד מבחינת ביצוע הפרויקטים העיקריים שאושרו על ידי משרד התחבורה ועל ידי הממשלה.

<צ'ארלס סולומון: כשאני מסתכל על הפרויקטים העיקריים של שדרוג המסלולים שהסתיים בפועל - - -

אמנון כהן: למה אתם לא בודקים את לוח הזמנים?

<צ'ארלס סולומון: בודקים ועוד איך בודקים.

<צ'ארלס סולומון: כפי שצוין בדוח המבקר, דווקא התרעתי על כך.

אמנון כהן: אתם בודקים שהכול עומד בלוח הזמנים, כי אני לא בדקתי.

<צ'ארלס סולומון: אנחנו עומדים על כך.

<צ'ארלס סולומון: יש מעקב צמוד של כל תכנית הפיתוח של רשות שדות התעופה.

<צ'ארלס סולומון: אכן השינוי בתכנית העבודה של רשות שדות התעופה, היה כתוצאה מהתרעות והפניות שלנו ועם כל מה שמשתמע מכך.

<צ'ארלס סולומון: אני מבקש לומר את מה שיעקב גנות כבר אמר בנוגע לפריסה התקציבית.

<צ'ארלס סולומון: הפרויקטים הם רב-שנתיים כפי שנאמר.

<צ'ארלס סולומון: אחד הדברים הנכונים לעשות הוא לא רק לאשר את הפרויקט אלא לעשות פריסה תקציבית בצורה יותר נכונה ולוודא שבשנה הראשונה מתקצבים את מה שנדרש כדי לייצר את זמינות הפרויקט ולאחר מכן כמובן לתקצב את הפרויקט במלואו.

<צ'ארלס סולומון: אם מותר לי רק לציין, אנחנו הבאנו לממשלה את הפרויקטים העיקריים, גם כפי שצוין כאן, מסיבות בטיחות וגם מבחינת רמת השירות ששדרוג מערך המסלולים יסתיים בשנת 2014 ויופעל פרויקט HBS אחרי הרבה שנים, הוא יגיע לרמה מבצעית בשנת 2014.

<צ'ארלס סולומון: הפרויקט של מגדל הפיקוח, גם כאן הבאנו יועצים בינלאומיים שמסתכלים ונותנים הערות גם על פרויקט מגדל הפיקוח בנתב"ג וגם על פרויקט הקמת שדה התעופה בתמנע ע"ש אילן רמון.

<צ'ארלס סולומון: אנחנו מוודאים שדברים אלו יעשו גם באומדן עלות כפי שהוגש לממשלה.

<צ'ארלס סולומון: בסופו של יום, כשאני מסתכל גם הדברים הנוספים שנכנסו לתכנית העבודה של רשות שדות התעופה, לצורך העניין וכפי שנאמר על ידי המנכ"ל, זה במימון הרשות וגם על ידי כך שהגדלנו את האגרות בשנת 2008, דבר זה נעשה באישורה של וועדת הכלכלה, וגם על ידי הכנסות המסחריות של רשות שדות התעופה.

<צ'ארלס סולומון: בסופו של יום בשנת 2014 אנחנו נראה השלמה של פרויקטים עיקריים שאושרו על ידי הממשלה, וכמובן גם התנעת פרויקטים נוספים, בפעם הראשונה הקמת שדה תעופה מחדש בתמנע.

<צבי ורטיקובסקי: "תמנע" יהיה דרגה אחת של ה- FIA?

<אליעזר פרום: זה לא ה-FIA , הוא מדרג שדות תעופה.

<צבי ורטיקובסקי: מי שגרם להורדת נתב"ג זה היה FIA.

<צ'ארלס סולומון: שדה התעופה בתמנע ירכז את כל הפעילות כולל הפנים ארצי וגם את הבינלאומי והוא יעמוד בכל הסטנדרטים של שדה תעופה.

אמנון כהן: ברשותכם, כבוד המנכ"ל, קיבלתי שתי פניות, האחת מבארות יצחק ואחת ממושב מזור כנראה לגבי מסלולים מתוכננים.

אמנון כהן: אני לא אכנס לדיון כי הנושא לא מופיע בדוח.

אמנון כהן: אני מעביר לך אותן, תעבור על הפניות, תערכו דיון בנושא ותבדקו אם ניתן לבוא לקראתם במשהו.

אמנון כהן: לא התעמקתי בכך.

אמנון כהן: הפניות כנראה מתייחסות למסלולים עתידיים.

אמנון כהן: המנכ"ל ייתן את דעתו לכך.

<יעקב גנות: הנושא הזה יעלה לדיון ב-5 בחודש אצל שר התחבורה, הדיון יתקיים שלא בנוכחותי, שם יתקבלו החלטות של רשות שדות התעופה האזרחית.

<יעקב גנות: אנחנו מודעים לבעיות.

אמנון כהן: תודה.

אמנון כהן: אני מבקש לסכם את הדיון החשוב הזה.

אמנון כהן: ראשית אני מבקש להודות לשר התחבורה על השינויים שאנחנו רואים בכל מקום, גם בכבישים, גם על ההחלטה לפתוח שדה תעופה חדש, זו החלטה חשובה ונבונה שלו, גם בנושא הבטיחות ובנושא הפיקוח שימו דגש יותר שלכם.

אמנון כהן: הפרויקטים הם ביטחוניים ובטיחותיים.

אמנון כהן: אתם צריכים לתת את הדעת.

אמנון כהן: הוועדה מודה למבקר המדינה שעשה את הדוח החשוב הזה.

אמנון כהן: הוועדה מודה לרשות שדות התעופה על כל הצוותים המקצועיים.

אמנון כהן: שמענו כאן על תיקון הליקויים.

אמנון כהן: אנחנו רואים שיש קידום בנושאי הבטיחות, בשירות לנוסע.

אמנון כהן: הוועדה מבקשת שתפנו את הדעת גם לתיירים וגם לתיירות של אזרחי ישראל שמבקשים לצאת מהארץ כדי שהיציאה והכניסה לא תכניס אותם לדיכאון.

אמנון כהן: גם לחשוב על התייר שמגיע לישראל וחושב שהוא הגיע למדינה מתוקנת ובבידוק הזה דעתו משתנה.

אמנון כהן: לפעמים מדובר באנשים חשובים שאוהבים אותנו, אוהבים את מדינת ישראל ובמפגש הזה הם מפתחים סטיגמה אחרת.

אמנון כהן: אולי צריך לקיים סדנאות בנושאי קבלת פנים, יחסי אנוש וכדומה.

אמנון כהן: יש אנשים שמרגישים כאילו נכנסו למדינת משטרה, כאילו הוא אויב שנכנס לארץ.

אמנון כהן: לא כולם אויבים, צריך הסתכלות באור שכולם בסדר ואם יש אויב נטפל בו אחרת.

אמנון כהן: אדוני המנ"ל, אבקשך לעשות עבודת מטה איך אנחנו מכשירים את האנשים שנמצאים בגבולות, בעמדות הבידוק, תן להם הדרכה כיצד מקבלים את פני התייר.

אמנון כהן: הוועדה רואה חשיבות רבה בפעילות שלכם.

אמנון כהן: ממנהלת הוועדה אבקש לרכז את דוחות מבקר המדינה של שש השנים האחרונות שמתייחסים לרשות שדות התעופה.

אמנון כהן: לבדוק מה תוקן ומה לא תוקן.

אמנון כהן: הוועדה תקיים סיור ברשות שדות תעופה.

אמנון כהן: אחרי שנקבל מכם דוח על תיקון הליקויים ואת מה שעדיין לא תוקן נקיים דיון על הליקויים שלא תוקנו.

אמנון כהן: אם הכול תוקן נגיע לביקור נימוסין ונראה את הפרויקטים, את המגדל, את המסלולים.

אמנון כהן: אולי נקיים את הסיור סמוך למרץ כדי שנראה שהמסלול עובד.

אמנון כהן: אם יש עדיין דוחות שעדיין לא תוקנו, אולי כתוצאה מבעיות עם האוצר, שב"כ ואולי כי תחליטו שמאחר והנושאים הם ביטחוניים ויש צורך בדיון סגור, תיידעו אותנו ונקיים דיון בוועדת משנה.

אמנון כהן: נזמין גם גופים רלוונטיים לנושא.

אמנון כהן: להחלטתכם ובהתאם לבדיקה של מנהלת הוועדה לגבי ליקויים שטרם תוקנו.

אמנון כהן: מטרתנו היא לייעל את המערכת, אנחנו כאן לא כדי לתקוף, אלא לוודא שתיקוני הליקויים יבוצעו.

אמנון כהן: זה השירות שאנחנו נותנים לתושבי מדינת ישראל וגם לתיירים.

אמנון כהן: תודה רבה לכם על הפעילות.

אמנון כהן: הישיבה נעולה.