ועדת המשנה להליכי תכנון ובניה במגזר הדרוזי, כנסת 19, פרוטוקול מספר 1, 2013-12-30 15:00

חמד עמאר: צהריים טובים לכולם.

חמד עמאר: אני רוצה לברך את כל אלה שהגיעו: את מנהלי המחוזות – ממחוז חיפה מר משלב וממחוז צפון מר אלכס, את ראשי הרשויות ירכא, פקיעין, חורפיש, יאנוח-ג'ת, בית ג'אן, בוקעתא ומסעדה, וגם את נציג השלטון המקומי, מר רמזי.

חמד עמאר: אני רוצה לברך גם את נציגת אגף התכנון.

חמד עמאר: מטרת הוועדה המיוחדת היא לבדוק את נושא התכנון והבנייה במגזר דרוזי.

חמד עמאר: אני אמרתי יותר מפעם שהמדינה, משרד הפנים, ידעה לתכנן באדמות המינהל ובערים, אבל בכל הנושא של תכנון ביישובים הדרוזיים הייתה בעיה.

חמד עמאר: ועובדה שאנחנו תקועים ברוב היישובים עם הרבה בנייה לא מורשית, עם מאות בתים שלא מצליחים להוציא רישיון בנייה.

חמד עמאר: ותפקידה של הוועדה הוא לבדוק מה אנחנו עושים כדי לקדם את נושא התכנון באותם יישובים.

חמד עמאר: דוגמה פשוטה: אם באדמה של המינהל אני יכול לתכנן כביש של 24 מטר או 16 מטר או 12 מטר – אז אין לי שום בעיה, אני לא צריך לבקש ולהפקיע מאף אחד, אני עושה תכנון של 20 מטר ומתכנן שכונה הכי יפה והכי טובה שיש, עם כל השירותים שאני יכול לתת.

חמד עמאר: אם אני רוצה מבני ציבור, אם אני רוצה בית ספר, אני קובע שעשרה דונם יהיה בית ספר, 15 דונם יהיה בית חולים, ובעצם אני יכול לקבוע כל מה שאני רוצה, כי זו אדמה של המינהל ולא אדמה פרטית.

חמד עמאר: אבל אם אני רוצה להקים בית ספר באדמות פרטיות בבית ג'אן, אני צריך להפקיע לאנשים את הקרקע.

חמד עמאר: את הנקודות העליתי עם בינת שוורץ.

חמד עמאר: קיימתי איתה ישיבה מקדימה לפני בערך עשרה ימים.

חמד עמאר: דנו בכל הנושאים האלה והלכנו מאוד רחוק בנושא הזה.

חמד עמאר: אפילו ללכת על פיילוט של אחד היישובים – לקדם אותו במהירות האפשרית, ובתוך שנתיים להעמיד אותו על הרגליים בכל נושא התכנון, וממנו לגזור ולהתקדם גם בשאר היישובים.

חמד עמאר: הישיבה הייתה מאוד טובה, עם ראייה רחוקה ומצב לפתור את הבעיה.

חמד עמאר: אפילו הגענו למצב שאם אני רוצה להפקיע אדמה פרטית לצורך בית ספר, אז באותו יישוב, אדמות של המינהל שהן צמוד דופן – להכניס אותן לתכניות מתאר ולהחליף עם אותו בן אדם בין אדמות מינהל לאדמה פרטית.

חמד עמאר: דיברנו על כל הנושאים האלה, ואני ראיתי נכונות לקדם את כל הנושא, וגם הבנה של הנושא והבנה שיש בעיה וחייבים לפתור אותה.

חמד עמאר: רק בשבת האחרונה הגיעה אליי משפחה מאחד היישובים הדרוזיים שנשפטה על 230,000 שקל.

חמד עמאר: ולא רק זה: אחרי שבית משפט השלום קבע 230,000 שקל, היא ערערה.

חמד עמאר: היא הלכה לבית המשפט המחוזי עכשיו, והדרישה שלהם היא 1,900,000 שקל.

חמד עמאר: 1,900,000 שקל, כאשר הם בנו על האדמה הפרטית שלהם, אנחנו לא מדברים על אנשים שבנו על אדמות של המינהל.

חמד עמאר: ובנוסף, הם דורשים מאסר בפועל.

חמד עמאר: לכן אנחנו חייבים להתייחס בוועדה גם לתהליכים של הקפאת הליכים.

חמד עמאר: צריך לראות מה עושים עם אותם אנשים שנשפטים כל יום על תכנית שהופקדה, שהתחילה להתקדם.

חמד עמאר: הנושא הזה כל כך קרוב אליי, ישבתי עליו עם עורך דין והוא אמר לי: מיליונים של קנסות שהעדה הדרוזית משלמים בשנה בגלל התכנון והבנייה.

חמד עמאר: והנושא השלישי שאנחנו נצטרך להיכנס ולתת עליו את הדעת הוא הנושא של החשמל – חיבורי בתים לחשמל.

חמד עמאר: כי אלפי בתים לא מחוברים, וראינו בסופה האחרונה מה יכול לקרות כאשר מעבירים חוטים פיראטיים וכבלי חשמל פיראטיים.

חמד עמאר: גם בנקודה הזאת צריכים לגעת.

חמד עמאר: בישיבה הראשונה, הישיבה הזאת, יהיו איתנו מנהלי מחוזות, וראשי הרשויות יצטרכו לבחור שני אנשים מתוכם שיהיו חברים כאן וילוו אותנו כל הזמן.

חמד עמאר: בנוסף, אנחנו גם ניקח אנשי מקצוע, מהנדסים שאני הזמנתי ועוד אנשי מקצוע.

חמד עמאר: גם המועצה הדתית, שגם רוצה לקדם נושאי תכנון שלה, הגיעה לכאן.

חמד עמאר: אנחנו נרוץ עם ועדה מקצועית, שתתקדם.

חמד עמאר: אז דבר ראשון אני רוצה לשמוע מה קורה במחוז חיפה.

חמד עמאר: אני יודע שבדאליה ובעוספיה הנושא מתקדם, ואני רוצה לשמוע את מנהל מחוז חיפה, האלוף יוסף משלב, שייתן לנו סקירה קצרה.

חמד עמאר: אחרי זה אלכס ייתן לנו סקירה על הצפון, ואחרי זה מינהל התכנון ייתן לנו גם סקירה, ונשמע ראשי רשויות, וגם ניעזר בחבר הכנסת חנא סוייד, כי הוא איש מקצוע – הוא חבר הכנסת הכי מקצועי בכל הנושא של תכנון ובנייה.

חמד עמאר: אני לא מבין בתכנון ובנייה, אני מנסה ללמוד בשביל לעזור ולקדם את הנושא, אבל חבר הכנסת סוייד באמת מבין.

חמד עמאר: בבקשה, מר משלב.

<יוסף משלב: המצב התכנוני בשני הכפרים אצלי הוא די מתקדם.

<יוסף משלב: בעוספיה יש תכנית מתאר בהכנה.

<יוסף משלב: ההכנה של התכנית הזאת הסתיימה, היא הובאה לדיון בפני הוועדה המקומית, הומלץ להפקיד אותה, היא הועברה לוועדה המחוזית, והוועדה המחוזית ביקשה מצוות התכנון לעשות עוד פעם בדיקה, כי ועדת ההיגוי הביאה המלצה שאיננה מקיפה את כל ה-1,300 דונם שיש הסכמה בין ראשי הרשויות, הממונה על המחוז ורשות הגנים, לגרוע לטובת הפארק.

<יוסף משלב: צוות התכנון לא עשה את זה מרוע לב.

<יוסף משלב: אם הוא היה עושה את זה, זה היה מחייב לחרוג בתכנית בין 5% ל-10% ואז זה מחייב שינוי תמ"מ.

<יוסף משלב: יכול להיות שאנחנו בסוף נלך לכיוון הזה של שינוי תמ"מ, ולכן ביקשנו שלושה חודשים כדי להרחיב עוד יותר את הבדיקה ולבוא עם המלצה מלאה ורחבה יותר שבה תכנית המתאר תגיד כמה צריך לחרוג מהתמ"מ.

<יוסף משלב: במקביל, אני ובינת מחפשים דרך איך לקדם את התכנית ללא שינוי תמ"מ.

<יוסף משלב: יש מגבלות רבות, אבל התכנית בשלב מאוד מתקדם.

<יוסף משלב: הנה, עובדה, בערב הבחירות ראש הרשות היה אמיץ והביא את התכנית ודנו בה בוועדה המקומית.

<יוסף משלב: שבוע לפני הבחירות.

<יוסף משלב: אני די שבע רצון.

<יוסף משלב: במקביל, ראש המועצה הגיש בקשה להקמת ועדה לתחומי שיפוט, והנושא הזה עדיין בטיפול המשרד.

<יוסף משלב: לגבי התכנון המתארי בדאליה: בדאליה מאושרת, במימון המשרד, תכנית מתאר.

<יוסף משלב: לצערי היא לא התקדמה.

<יוסף משלב: אני נפגשתי עם רפיק, והוא הולך להתחייב לעניין הזה, הוא הולך להיכנס למהלך התכנוני, ולשמחתי הוא די מבין את המשמעויות של הדבר.

<יוסף משלב: אז אמנם אנחנו לא התקדמנו, בגלל הבחירות, בתכנית המתאר של דאליה, אבל אני מאוד מקווה שזה יתקדם.

<יוסף משלב: לגבי התכנון המפורט: אנחנו עדכנו את הסקר שעשינו לא מזמן.

<יוסף משלב: הסקר אומר שיש בדאליה ועוספיה סדר גודל של 8,500 יחידות דיור, ורק ל-2,500 יש אישורים, ול-7,000 אין.

<יוסף משלב: אני עדכנתי אתכם בפגישה הקודמת שאם בן אדם אחד בונה לא חוקי, אז זה לא חוקי, אבל כש-7,000 בונים לא חוקי, זה כבר מצביע על בעיה שצריך לתת לה פתרון.

<יוסף משלב: ואני שמח לבשר שבעזרת חבר הכנסת חמד הפער התקציבי - - -

<רמזי חלבי: רגע, 8,500 זה סך הכול.

<יוסף משלב: מתוכם ל-2,500 יש היתרים ול-6,000 אין היתר.

<יוסף משלב: יש לנו מימון למרבית התכניות, והיה פער של שמונה מיליון, ובעזרת חבר הכנסת חמד עמאר שמונה מיליון שקל הוזרמו למשרד השיכון, אבל עדיין יש בעיה, אנחנו לא יודעים - - -

חמד עמאר: איך להעביר את הכסף - - -

<יוסף משלב: לא, אנחנו יודעים, אבל יש הרבה מאוד מגבלות שבגללן אי אפשר לממש את הכסף.

<יוסף משלב: אני אעלה את זה בהמשך, אבל כרגע אנחנו מנסים להתמודד ולהגיע לסיכום.

<יוסף משלב: אז מה עושים עם כל העניין הזה?

<יוסף משלב: קודם כול, בעוספיה, תכנית עמק הזיתים א', בהיקף של 1,000 יחידות דיור, 350 מתוכן בנויות.

<יוסף משלב: התכנית הזאת הגיעה לוועדה המחוזית, דנו בה, קיבלנו החלטה להפקיד אותה, וכרגע נמצאים במילוי תנאים להפקדת התכנית.

<יוסף משלב: לקראת סוף הפקדת התכנית אנחנו הולכים להפעיל את סעיף 157א(ח)(1), שיאפשר חיבור בצו שר הפנים של 350 הבתים האלה לחשמל בלי טופס 4.

<יוסף משלב: ישבנו עם דירקטוריון חברת החשמל, סיכמנו את הטופסיאדה, ואנחנו מתקדמים.

חמד עמאר: איפה עומדים בזה?

חמד עמאר: אנחנו לקראת חיבור?

<יוסף משלב: ברגע שהמועצה תמלא את התנאים להפקדה אנחנו נפקיד אותם.

<יוסף משלב: אני בודק כמעט כל יום.

<יוסף משלב: זה כרגע במועצה, המועצה ממלאת את התנאים להפקדה, וברגע שהתכנית תופקד ותעבור את ה-30 יום, אנחנו בוועדה המחוזית נבקש ממשרד הפנים צו לאפשר חיבור החשמל.

<יוסף משלב: לעמק הזיתים ב' נבחר צוות תכנון, מתחילים לתכנן עוד 1,000 יחידות דיור.

<יוסף משלב: זאת תכנית נוספת בעוספיה.

<יוסף משלב: התכנית השלישית זה "מתחמים".

<יוסף משלב: זאת תכנית באחריות משרד השיכון, חלקה שלדי וחלקה בתכנון מפורט.

<יוסף משלב: יש התקדמות מסוימת, והגדולה שלה היא שהיא של זוגות צעירים וחיילים משוחררים.

<יוסף משלב: יש קטע של אדמת מדינה במערב עוספיה, והוא יהיה לטובת חיילים משוחררים.

<יוסף משלב: וביתר השטח יש ארבע תכניות בערך לזוגות צעירים מכל העדות, כולל השכונה הבדואית.

<יוסף משלב: אנחנו באמת רוצים לקדם את התכנית הזאת.

<יוסף משלב: מי שמוביל את זה זה משרד השיכון, ויש פה אפילו אבסורד: תכניות שהמועצה קידמה נמצאות שלב אחד לפני התכנית של משרד השיכון.

<יוסף משלב: בשבוע שעבר קלטנו תכנית נוספת, "לב הכרמל".

<יוסף משלב: זאת תכנית מסחרית, איפה ש"אורט", דרומה לכיוון הוואדי מצד ימין.

<יוסף משלב: זאת תכנית בת שני שלבים, הראשון מסחרי והשני מגורים.

<יוסף משלב: במערב יש לה בעיה של תחומי שיפוט, אבל את התכנית המסחרית קלטנו, ונקבע ב-22 לחודש דיון בתכנית.

<יוסף משלב: הרשויות לא יכולות להתקיים רק ממגורים, אתה חייב לאזן ולהכניס תכניות למסחר, כדי להקטין את ההבדל בין ההוצאה לנפש לבין ההכנסה לנפש.

<יוסף משלב: ולכן בדאליה קידמנו שתיים, ובעוספיה מדובר בתכנית הזאת.

<יוסף משלב: עדיין לא נמצאות כרגע תחת תכנון: בעוספיה – שכונת זוחלו.

<יוסף משלב: אני מאוד מקווה שאני אכניס אותה או אצרף אותה לעמק הזיתים ב'.

<יוסף משלב: יש שם בעיה של תחומי שיפוט.

<יוסף משלב: אם ממילא אנחנו נכנסים לתכנית, אז אני שוקל להרחיב את זה ולהכליל את התכנית וגם את השכונה הבדואית.

<יוסף משלב: לכל המשימות האלה כבר יש תקציב.

<יוסף משלב: אני לא יכול להגיד לך שיש לי היום משהו שלא מתקדם בגלל תכנון מפורט ובגלל תקציב.

<יוסף משלב: זו הבשורה.

<יוסף משלב: לגבי דאליה: בדאליה התכנון הולך צעד אחרי עוספיה, ואני לא אומר את זה כדי לתת ציונים לראש הרשות.

<יוסף משלב: שם תכנית "וואדי אל-פש" סוף-סוף הוגשה לוועדה המחוזית, אבל עדיין חסרים דברים.

<יוסף משלב: צריכים להשלים גם את התחבורה וגם את פקיד היערות, וברגע שהתכנית הזאת תיקלט – היא עוד לא, היא נמצאת במילוי תנאים לקליטה – תובא גם היא לדיון בוועדה המחוזית, כדי להחליט על הפקדתה בתנאים.

<יוסף משלב: אני גם רוצה ליצור איזושהי התקדמות מקבילה בין דאליה לעוספיה, בשביל מימושי החשמל.

<רמזי חלבי: הכביש עוקף הכפרים מקבל פתרון?

<יוסף משלב: אנחנו הולכים להמליץ לבטל את עוקף הכפרים, וליצור שני צירים עוקפים מקומיים.

<יוסף משלב: הציר הזה, כבר פרצו אותו, כל אתר כבר בנה עליו.

<יוסף משלב: דבר שני, כביש 6 חולף צפונה לסומך, ולכן המעקפים התייתרו.

<יוסף משלב: תכנית המתאר המליצה, ואנחנו בעד ההמלצה הזאת, לבטל את עוקף הכפרים.

<יוסף משלב: נבחר צוות לוואדי אל-פש ב', שזאת עוד תכנית של 1,000 יחידות דיור.

<יוסף משלב: שכונת אלוונסה כנ"ל – זה מצא כבר בתכנון, יש צוות מתכנן ונקבע הקו הכחול.

<יוסף משלב: בשכונת רנדה הייתה בעיה של תקציב, וסוף-סוף, בשבוע שעבר, אושר התקציב של רנדה.

<יוסף משלב: כלומר, מבחינת מגורים חשוב לציין שני דברים.

<יוסף משלב: אחד, אישרנו לפני שבוע 163 יחידות דיור בשכונת חיילים מזרחית, בנוסף לשכונה הקיימת בדאליה – בעוספיה אין כלום, חוץ מהתכנית שהמינהל יוזם עם משרד השיכון – ויש שכונה שלמה, 703 יחידות דיור, תכנית מאושרת, "פנינת הכרמל", שכרגע חסר לה פתרון קצה לביוב.

<יוסף משלב: הוועדה מימנה את העלות של התכנית הזאת, והיא כרגע בהכנה.

<יוסף משלב: אני מאוד מקווה שנוכל להתארגן עם ראש המועצה לתחילת הנפקת היתרים בוועדה המקומית.

<יוסף משלב: זה מקום מאוד חשוב לרשות.

<יוסף משלב: לגבי מסחר: תכנית האיצטדיון ברכס הכרמל אושרה על ידי הוועדה המחוזית.

<יוסף משלב: אנחנו אחרי האישור.

<יוסף משלב: הקמתי, במקביל, ועדת גבולות.

<יוסף משלב: השר אישר את ההעתקה של השטח משטח גלילי לשטח מרחב התכנון ושטח השיפוט של המועצה.

<יוסף משלב: גם קודמו שתי תכניות למסחר מאוד חשובות, בהיקפים גדולים, בסדר גודל של כ-10,000 מ"ר, בתוך אזור התעשייה, שהיה שומם עד לפני שנתיים.

<יוסף משלב: האזור הזה כבר פורח, נכנסו לשם פרויקטים, וגם המועצה מרוויחה מזה ארנונה, היטל השבחה, וגם הבנים של הכפר עובדים שם.

<יוסף משלב: גם הקמנו כיתה להיי-טק שם.

<יוסף משלב: במקביל לתכנית הזאת, לפני כחודש אישרנו את התכנית השנייה, "נובילנד", שגם היא בסדר גודל של 8,000 מטר, ונבחר יזם.

<יוסף משלב: היזם מכין תכנון מפורט, ואוטוטו אנחנו נכנסים למימוש של הפרויקט הזה.

<יוסף משלב: עכשיו, אם תשאל אותי מה הבעיה, אני אומר לך כך.

<יוסף משלב: קודם כול, בכפרים אני חושב שאנחנו עובדים בשיטת הסלאמי.

<יוסף משלב: צריך לעשות איזה סקר בזמן קצר על כל הבעיות, לתמחר אותן, לשים אותן בסדרי עדיפויות, ולהניח על שולחן הממשלה הצעה לטיפול נקודתי בכפרים הדרוזיים, כדי לפתור את הבעיה.

<יוסף משלב: המצב הכלכלי הוא בכאוס.

<יוסף משלב: אין שום רשות אצלי שאני יכול להגיד לך שהיא עומדת.

<יוסף משלב: כל חודש הן נלחמות על השכר.

<יוסף משלב: אין להן.

<יוסף משלב: אחת עם 120 מיליון גירעון נצבר, והשנייה עם 80 מיליון גירעון.

<יוסף משלב: אני כל יום נפגש עם "מקורות" שלא ינתקו את המים.

<יוסף משלב: לגבי התכנון והאכיפה, יש לנו שלוש סוגיות.

<יוסף משלב: אחת, חריגות מהתמ"מ.

<יוסף משלב: נראה לי שגם בדאליה אני אחרוג מהתמ"מ.

<יוסף משלב: אני לא הולך לעשות תכנית כמו ע"ד 300, שהיא מקיפה חלק מהשטח, אבל אחר כך האוכלוסייה מצביעה נגד, אלא אני רוצה ללכת על פתרון לעוד 50 שנה.

<יוסף משלב: אז גם אם ייקח עוד קצת זמן לשנות את התמ"מ, נשנה את התמ"מ.

<יוסף משלב: מינהל התכנון ואני, אנחנו מדברים הרבה עם בינת, ובינת מבינה את העניין ומנסה לעזור לי בסוגיה הזאת, אבל זאת סוגיה שאפשר להניח שהיא תעמוד לפתחנו.

<יוסף משלב: בלי שינוי התמ"ת אני לא אוכל לקבל את התכניות כפי שאני רוצה.

<יוסף משלב: אחרי שפתרנו את הבעיה הזאת, אנחנו נכנסים לבעיה נוספת.

<יוסף משלב: אני חושב שוועדה מחוזית במתכונת הנוכחית, ואני מפקד עליה כבר חמש שנים, היא כלי לא גמיש לפתור את הבעיות של המגזר הדרוזי אצלי בדאליה ועוספיה.

<יוסף משלב: לכן אני ביקשתי, ומירי רגב קיבלה את זה, להוציא תיקון לחוק בסעיף 32, שיש לו שני פרמטרים.

<יוסף משלב: בסעיף (א)(2) לחוק התכנון אני מציע – כמובן שאין לי סמכויות, רק המלצה – כך: "שר הפנים מצא כי הקמת ועדה מיוחדת בשטח הכולל רשות מקומיות אחת או יותר (להלן – הרשויות המקומיות) תביא לשיפור ממשי בשטח האמור, וזאת בשל מאפייניהן המיוחדים של הרשויות המקומיות והיעדר יכולתן לקדם בכוחות עצמן את התכנון בתחומן והצורך הציבורי הדחוף בקידום הליכים אלה".

<יוסף משלב: זה הדבר היחיד שיכול לעשות מהפכה.

<יוסף משלב: אני לא כמו אלכס, אני אומר לכם: יש קושי אמיתי בוועדה המחוזית שלי לקדם את התכנון הזה.

<יוסף משלב: ויש לי את הוועדה אולי הכי טובה במזרח התיכון.

<יוסף משלב: יש בעיה, צריך לאזן את הרכב הוועדה, לשים את כל משרדי הממשלה – שיכון ובינוי, שמורות הטבע, ירוקים, כחולים – כל הנציגים, עד כדי איזון עם חברי הוועדה.

<יוסף משלב: וצריך לתת לדרג המקומי את הזמן.

<יוסף משלב: אני מבטיח להתפטר מכל עיסוק אחר שהוא לא תפקידי כממונה על המחוז, ויש לי הרבה כאלה, כדי לקדם את התכנון במגזר הדרוזי כולו, ובמיוחד במחוז חיפה.

<יוסף משלב: אם הוועדה הזאת תקום, זאת הדרך היחידה, ואני תוך שלוש שנים אדווח לכם פה שגמרנו את המהפכה.

<יוסף משלב: יש עוד סוגיה שאני ממליץ שנעסוק בה – היא כרגע בבדיקה של מבקר המדינה – שהיא האויב של הרשויות: מצ'ינג.

<יוסף משלב: יענו, תן גרוש – תקבל גרוש.

<יוסף משלב: אני מאשר את התקציבים של הרשויות ואין לי סעיף מצ'ינג, אז אני לא יודע מאיפה יביאו.

<יוסף משלב: לדעתי צריך לקבוע שמרף סוציואקונומי 4 ומעלה זה בסדר לעשות מצ'ינג, אבל ברשויות כמו אלה שיושבות פה – איזה מצ'ינג יש להן?

<יוסף משלב: מאיפה מצ'ינג?

<יוסף משלב: אם יבואו בטענות ויגידו להן "יש לכן 400 מיליון מראש הממשלה ולא קיימתן את זה" – אז חלק מהסיבות זה שם.

<יוסף משלב: זהו.

<יוסף משלב: אני מברך על הישיבה, ולהבא אני אשתדל לדבר יותר קצר.

<יוסף משלב: אבל אני רוצה להגיד פעם אחת:

<יוסף משלב: אני זוכר את הפנייה של חבר הכנסת סוייד, ואני שמח להגיד לך שאצלי במגזר הערבי המצב פי אלף יותר טוב.

<יוסף משלב: באום אל פאחם גמרנו עם...

<יוסף משלב: נכון, יש לנו בעיה עם עין-דאליה, אבל זו בעיה נקודתית.

<יוסף משלב: אני ממש שמח לבשר לכם שכל המהפך התכנוני שאני יוזם בדאליה כבר הסתיים בוואדי ערה.

<יוסף משלב: כפר קרע זה היישוב היחידי שלא התקדם, בגלל שראש הרשות לא רצה לקדם.

<יוסף משלב: יש לו פער של ארבעה מיליון, ואני אשמח אם פה תוכלו לעזור לראש המועצה החדש.

<יוסף משלב: אני ממונה על כל המחוז – על הרשויות הערביות, היהודיות והדרוזיות – ואני נתתי פה את הדגש על הדרוזיות רק כי זו המטרה של הדיון, ואין לי חלילה כוונה לפגוע ביתר המגזרים.

חנא סוייד: אדוני היושב-ראש, אני חייב ללכת לדיון אחר, אז אני רוצה לדבר.

חנא סוייד: אני מברך כמובן על הפרטים ועל הדיווח שנתן הממונה על המחוז.

חנא סוייד: אני חושב שיש תקווה, יש נקודות אור שאפשר להיתלות בהן, רק צריך לתת לו את כל התמיכה והעזרה מטעמנו כחברי כנסת ומטעם ועדת הפנים.

חנא סוייד: הבעיות מוכרות, ואני כבר התרשמתי שגם ראשי המועצות החדשים הפכו מיד למומחים בתכנון ובנייה ומנתחים תכניות מתאר ותקנונים בצורה מאוד יסודית ומקצועית.

חנא סוייד: אני אשמח מאוד כמובן להגיש כל עזרה.

חנא סוייד: אתה תביא את הכסף – הרי אני לא יכול להביא כסף – ואני אביא את המומחיות, ושנינו ביחד נוכל לעזור.

חנא סוייד: אני בהחלט מוכן לעזור, ואני מתחייב שנקדם ביחד את כל הדברים, כצעד ראשון בעיקר את העניינים של חיבורי חשמל ואחר כך את העניין של ההסדרה התכנונית הכוללת, גם בראייה אחורה של בניינים שהוקמו ללא היתרים וללא הסדרה, אבל גם לשפר את התשתית התכנונית כך שאנשים בעתיד יוכלו באמת לבנות על פי חוק וללא כל קנסות.

חנא סוייד: ואני מסכים שאילו החכימו כך שהקנסות שנגבו יושקעו בתכנון, אז כבר לא היה צריך לשלם קנסות ולא שום דבר.

חנא סוייד: ההיטלים והקנסות היו מממנים את כל תכניות המתאר שאפשר לחשוב עליהן בכל היישובים.

חנא סוייד: אני מאוד מתנצל שאני חייב ללכת, אבל אני לרשותכם תמיד.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: אלכס, בישיבה הראשונה נציף את הבעיות ואיפה אנחנו עומדים, אבל בקצרה, כי עד 16:00 אנחנו צריכים לסגור את הישיבה כי יש מליאה.

חמד עמאר: את הישיבות הבאות נוכל להוציא גם למועצות.

חמד עמאר: אני רוצה להגיע בסוף הדיונים כאן למצב שנדע איך אנחנו מביאים נייר עמדה שמניחים אותו גם לוועדת הפנים וגם לממשלה, שיאמצו את זה, לגבי התכנון במגזר הדרוזי.

חמד עמאר: אלכס, בבקשה.

<אלכס שפול: אנחנו לא פחדנו משינוי תמ"מ, והמלצנו למספר תכניות כן להגיע לשינוי תמ"מ – בנושא של חורפיש למשל.

<אלכס שפול: מה זה שינוי תמ"מ?

<אלכס שפול: זה הגדלת שטח ב-40% נוספים.

<אלכס שפול: בית ג'אן קיבלה שינוי תמ"מ, ועכשיו גם בחורפיש אנחנו לקראת שינוי בתמ"מ.

<אלכס שפול: עכשיו, מה זה שינויי תמ"מ?

<אלכס שפול: זה שני טקטים.

<אלכס שפול: קודם כול עושים תכנית שמשנה תכנית מתאר מחוזית, ואחרי זה עושים תכנית שעושה תכנית מתאר מקומית.

<אלכס שפול: עכשיו, דווקא עם בית ג'אן עשינו תרגיל שבו הלכנו במקביל, אבל בשבועיים איחור.

<אלכס שפול: מרגע שהמועצה הארצית החליטה להפקיד תכנית שינוי תמ"מ, אנחנו החלטנו להפקיד תכנית מקומית.

<אלכס שפול: מרגע שהיא סיימה את השימוע בנושא של השינוי בתמ"מ אנחנו כבר נכנסים להתנגדויות לתכנית מתאר מקומית.

<אלכס שפול: וזה עוזר לנו.

<אלכס שפול: כי ההתנגדויות הן זהות לגמרי, ואז אנחנו כותבים שההתנגדות הזאת נדונה במועצה הארצית במסגרת שינוי תמ"מ, ודוחים את ההתנגדות.

<אלכס שפול: כלומר, זה מאפשר לנו להתקדם במקביל.

<אלכס שפול: כתוצאה מזה התכנית של בית ג'אן הופקדה, וסך הכול היא כוללת את כל התכניות מסביב, ולפי דעתי נשארו רק שניים או שלושה מבנים בחוץ.

<אלכס שפול: בתכנית של חורפיש אנחנו המלצנו למועצה הארצית, והיא לא השאירה בחוץ כמעט שום דבר.

<אלכס שפול: לגבי יאנוח-ג'ת התכנית מאושרת.

<אלכס שפול: אני לא יודע כמה שם בחוץ, אני לא בדקתי, כי הייתה ב - - -.

<אלכס שפול: אצלנו, בתכנית ירכא החלטנו על הפקדה.

<אלכס שפול: גם פה לא חיכינו לשינוי לתכנית ארצית תמ"א 35, והחלטנו כרגע לקדם תוספת של 1,500 יחידות דיור, ומרגע שיפתחו לנו את תמ"א 35 השכונה המזרחית של והיב, "הדרך" – אישרנו בה את 400 יחידות הדיור, וגם שכונת "רבין" בדרך.

<אלכס שפול: זה לא אצלנו.

<אלכס שפול: זאת אומרת שמבחינת תכניות מתאר אין לנו בעיה.

<גאזי פארס: ומה עם פקיעין?

<אלכס שפול: בפקיעין התחלנו לעשות את זה.

<אלכס שפול: אתם עושים את התכנית.

<אלכס שפול: יש כפילות אצלך בפקיעין – גם ועדה מקומית החליטה להכין תכנית וגם המועצה הארצית.

<אלכס שפול: אני מעדיף שהמדינה תיתן כסף ולא ועדה מקומית.

<אלכס שפול: אז זה נשאר, ויש את הכסף, כי מצד אחד לחצנו על ועדה מקומית, כמו שבית ג'אן עשו בבית ג'אן, אבל אם המדינה נותנת אז יותר טוב בשבילנו לקחת את זה.

חמד עמאר: המדינה לקחה את תכנית המתאר של פקיעין ו - - - ?

<אלכס שפול: כן, היא מממנת.

<מיכל מריל: זה כלול בתקציב 2013 שלנו, ואנחנו נקדם את התכנית הזאת.

חמד עמאר: כל היישוב?

<אלכס שפול: כן, הרחבת היישוב.

<אלכס שפול: יאנוח-ג'ת קיבלה תכנית, אבל הדיו עדיין לא התייבש.

<אלכס שפול: יש החלטה לתת תוקף לתכנית הזאת.

<אלכס שפול: שמענו את ההתנגדויות והחליטו לתת תוקף.

<אלכס שפול: הבעיה שלנו, שעכשיו גיליתי.

<אלכס שפול: ..

<אלכס שפול: בהתאם להנחיות של שר הפנים, עשינו סקר של כמות המבנים ללא היתר.

<אלכס שפול: אני לא יודע מה לעשות.

<אלכס שפול: את התוצאות של הסקר קיבלתי רק היום בבוקר.

<אלכס שפול: יש לי 4,974 מבנים במגזר הדרוזי ללא היתר.

<אלכס שפול: מתוכם, שימו לב, 3,970 בתוך השטח שאושר לבנייה.

<אלכס שפול: זאת אומרת, 3,970 מבנים בתוך תכנית המתאר.

<אלכס שפול: בתוך תכנית המתאר.

<קריאה: 1,000 בחוץ.

<אלכס שפול: 1,000 בחוץ.

<אלכס שפול: עם הבחוץ אנחנו מתקדמים – יש לי 725 כבר בתכנון של ירכא ובתכנון של חורפיש.

<אלכס שפול: אבל יש בערך 4,000 מבנים בתוך השטח שאושר לבנייה, או בחריגה מקו בניין או בתוך הדרך.

<אלכס שפול: רוב המבנים בתוך דרכים ציבוריות.

<והיב חביש: גם לא רשום בטאבו.

<והיב חביש: עוד מכשול.

<אלכס שפול: לא רשום בטאבו ועוד 110 סיבות.

<אלכס שפול: את הבעיה שזה לא רשום בטאבו אפשר לפתור, אין לי בעיה עם זה.

<אלכס שפול: אבל מבנים בתוך הדרך – פה אני לא יודע איך אני יכול לצאת.

<אלכס שפול: כי את הדרך אני לא יכול להקטין לארבעה או חמישה מטר, כי זו דרך דו-סטרית.

<אלכס שפול: איך לצאת מזה אני עדיין לא יודע, אנחנו צריכים לעשות זום.

<אלכס שפול: דרך אגב, אנחנו עושים את זה באבו סנאן.

<אלכס שפול: באבו סנאן עשינו את הזום, ואנחנו מנסים להסתובב בין.

<אלכס שפול: תראו, אי אפשר לאשר דרך לא תקנית.

<אלכס שפול: כי אם מחר או מחרתיים ייהרג שם מישהו, אז קודם כול ישאלו מי אישר את הדרך.

<אלכס שפול: אז על זה אנחנו צריכים לשבת ביחד - - -

חמד עמאר: זה אחד הדברים שנבדוק בוועדה.

<אלכס שפול: אני לא יודע מה אפשר לעשות.

חמד עמאר: אולי במקום שיהיה לי כביש של 20 מטר - - -

<אלכס שפול: כבוד חבר הכנסת, אני לא מדבר על 20 מטר.

<אלכס שפול: 20 מטר אני יכול להקטין.

<אלכס שפול: אבל אם יש לי שישה מטר, ומזה נשאר לי ארבעה מטרים – כאן הבעיה שלי.

<אלכס שפול: ב-20 מטר אין לי בעיה – אז לא יהיו שני מסלולים לכיוון אחד, אז לא תהיה הפרדה פיזית.

<אלכס שפול: אבל אם מתוך שישה נשארו לי ארבעה...

<אלכס שפול: אני לא יודע מה לעשות.

<והיב חביש: אפשר להרחיב את תכנית המתאר, לעשות הכול לפני שאנשים בונים, ואז אחרי זה כולם יבנו לפי היתר ולא יתקרבו לכביש.

<והיב חביש: אי אפשר להמשיך כל פעם כמו...

<אלכס שפול: והיב, אני אראה לך בתים בתוך הדרכים, ואז תספר לי לאיזה שטח נוסף אפשר להעביר את הבית.

<אלכס שפול: אם אתה תסביר לי איך אפשר בשיפוע של 18% בדרך של ארבעה מטרים - - -

חמד עמאר: אלכס, סליחה, הוועדה כאן היא לא ועדה רגילה, אנחנו באנו לכאן לבדוק איך לפתור את הבעיות ולהתקדם, לא באנו רק להציג את הבעיה ולעזוב.

חמד עמאר: אנחנו רוצים להציף את הבעיה לפתור אותה.

חמד עמאר: אם אתה אומר שיש כמעט 4,000 בתים ללא רישיון בתוך שטח המתאר ואתה צריך לעשות כביש, נראה איך אנחנו פותרים את זה.

חמד עמאר: זה התפקיד של הוועדה הזאת, ולזה יש לנו את המנדט.

חמד עמאר: בוועדה הזאת אני רוצה להתקדם, אני לא רוצה רק לדבר, אני רוצה תוצאות.

<אלכס שפול: מבחינת תכנון מתארי אין לנו בעיה, אנחנו עושים את זה וסביר להניח שתוך שנה או שנה וחצי כולם יהיו עם תכניות מעודכנות.

<אלכס שפול: גם אין לנו בעיה בתכנון מפורט.

<אלכס שפול: מבחינת מימון עדיין לא נכנסנו בדיוק, אנחנו מחכים, אבל כבר נתתי הוראה שלא נחכה עד אישור תכנית מתאר, אלא כבר נתחיל לגלגל תכניות מפורטות, כדי ללכת במקביל ולא לפי תור.

<אלכס שפול: יש לנו בעיה עם הכשרת המבנים שנמצאים בתוך התחום לבנייה.

<אלכס שפול: זאת הבעיה שלנו.

חמד עמאר: אז אנחנו ניכנס לזה ונחפש פתרון.

חמד עמאר: מינהל התכנון, בבקשה.

<מיכל מריל: אם אני מסתכלת בראייה ארצית, התמונה הכוללת היא תמונה טובה מבחינת ההיבט של תכניות מתאר:

<מיכל מריל: האגף שלנו הכין תכניות מתאר כוללות ליישובים.

<מיכל מריל: יש 21 יישובים שיש בהם אוכלוסייה דרוזית, גם מעורבים וגם אוכלוסייה דרוזית בלבד.

<מיכל מריל: סך הכול, לרוב רובם של היישובים יש תכניות מתאר בהכנה או כבר מאושרות, וחלקן כבר נמצאות בהליכים סטטוטוריים מאוד מתקדמים.

<מיכל מריל: אני רוצה לומר שכשאנחנו מתכננים ביישובים האלה, אנחנו מודעים לכל המאפיינים הייחודים של המגזר והצרכים המיוחדים, ואנחנו משתדלים מאוד להתחשב בזה.

<מיכל מריל: מדובר על רוחב של דרכים, הצורך להתחשב בצפיפויות המיוחדות, בתרבות של צריכת הקרקע, בתרבות הדיור ועוד.

<מיכל מריל: אנחנו עובדים ביחד עם תכניות מפורטות שמתקדמות במקביל.

<מיכל מריל: נתנו כאן את הדוגמה של עוספיה: עוספיה זו תכנית שמינהל התכנון מקדם כבר למעלה משנתיים.

<מיכל מריל: למה למעלה משנתיים?

<מיכל מריל: מכיוון שבתחום של עוספיה מתקדמות תכניות מתאר מפורטות שמשרד השיכון מקדם וממ"י מקדם, ואנחנו פשוט הלכנו יד ביד עם משרד השיכון ועם המינהל, והיו לנו אין-סוף ישיבות תיאום, כדי שהתכנון המתארי שלנו ייתן גב לתכנון המקומי ויהיה מקסימום תיאום.

<מיכל מריל: ואני חושבת שזאת הדרך הטובה להתקדם – אנחנו לא מעכבים תכניות והכול מתקדם במקביל.

<מיכל מריל: ובאמת לא מזמן התכנית כבר נכנסה לדיון גם בוועדה המקומית וגם בוועדה המחוזית, ואנחנו נדרשנו לעשות בחינה נוספת.

<מיכל מריל: ההיבט של התכנון המתארי בעצם נותן לנו את המסגרת הכוללת שמתוכה אפשר לגזור את התכניות המפורטות ולתת מענה לכל המצוקות ולמבנים הלא חוקיים.

<מיכל מריל: אנחנו גם משתדלים להסדיר את כל המבנים שמצאים בתחום של היישוב שאינו יועד לפיתוח.

<מיכל מריל: אנחנו גם משתדלים לתת פתרונות לנושאי התחבורה.

<מיכל מריל: למשל, עכשיו אנחנו עובדים על התכנון של עין אל אסד.

<מיכל מריל: לפני שנה התחלנו את התכנון, ואנחנו בשלב של גיבוש המסמכים והגשה לוועדות.

<מיכל מריל: זה באמת נעשה במהירות שלא הייתה עד עכשיו.

<מיכל מריל: אנחנו עבדנו על התכנון יחד עם היישוב, יחד עם הוועד, יחד עם הוועדה המקומית, וניסינו למצוא פתרונות גם לאותן דרכים שאי אפשר לעבור בהן.

<מיכל מריל: יש שם למשל את בית הלוויות, שאנחנו מכירים את המצוקה שיש בו.

<מיכל מריל: אנחנו תכננו ביחד עם משרד התחבורה כביש עוקף, כדי שתהיה נגישות נאותה ליישוב.

<מיכל מריל: אז בסך הכול אני אומרת שהתמונה היא בסדר.

<מיכל מריל: העניין הוא שצריך פשוט לאשר את התכניות האלה.

<מיכל מריל: ברגע שהתכניות האלה יאושרו אפשר יהיה לגזור מתוכן תכניות מפורטת, ובאמת להסדיר בפועל את כל המבנים האלה.

<מיכל מריל: אני רוצה להגיד שאנחנו הגברנו את קצב העבודה ואנחנו באמת משתדלים להגיש את התכניות האלה כמה שיותר מהר לוועדות התכנון וכמה שיותר מהר לקדם את האישור שלהן במוסדות התכנון.

חמד עמאר: אחרי זה אני אשאל מה ההמלצות שלכם לישיבה הבאה.

חמד עמאר: ראש מועצתי ירכא, בבקשה.

חמד עמאר: אני מבקש מכם לדבר שלוש דקות, כדי שנספיק לשמוע את כל ראשי הרשויות.

<והיב חביש: אני אתחיל מהסוף להתחלה.

<והיב חביש: כשממשלת ישראל רצתה לקדם תכניות היא הקימה ועדה מזורזת תוך שישה חודשים והיא נתנה שינוי ייעוד ואפילו היתרים.

<והיב חביש: כך שאם ממשלת ישראל מעוניינת, השיטה קיימת.

<והיב חביש: כמו שהציע חברי משלב, יכולים להוציא את זה לפועל מחר ולהתחיל לטפל בזה.

<והיב חביש: כמו שאני מכיר את אלכס, הוא אלוף הפתרונות.

<והיב חביש: אז אם אנחנו ניתן הסבר מדוע זה קרה ואיך זה קרה.

<והיב חביש: .. אני חושב שכולכם יודעים שזו שיטה על שיטה על שיטה.

<והיב חביש: ..

<והיב חביש: אני אתן דוגמה קטנה: ממשלת ישראל מימנה 3.5 מיליון שקל דרך משרד השיכון להקמת שכונת חיילים משוחררים בירכא, ואחרי שהיא תוכננה שלוש שנים אז פתאום מתחילים "תביא את אישור הנוף, ואישור הזה ואישור הזה ואישור הקרקע" וכולי.

<והיב חביש: ולמחרת שמו תמ"א 35 על השכונה עצמה.

<והיב חביש: זאת השיטה.

<והיב חביש: אלכס, עכשיו תקועה אצלי תכנית שכבר פורסמה ואין התנגדויות ואין כלום, אבל – "מה עם הביוב?".

<והיב חביש: רבותיי, אי אפשר לעבוד בשיטה הזאת.

<והיב חביש: אתם הופכים את היישובים ליישובים מוזנחים ומקופחים מבחינת תכנון.

<והיב חביש: אם אני אבנה בלי תכנית מתאר מאושרת אז אני אבנה בכבישים ולא יהיה מקום לכל המערכות ולכל הכבישים.

<והיב חביש: אי אפשר להמשיך עם זה ככה.

<והיב חביש: אני חושב שצריך להגיע להסדר.

<והיב חביש: מה שאלכס אמר לגבי ירכא זה נכון – ישנה תכנית יפה מאוד ורחבה מאוד שעונה על הצרכים של ירכא ל-30 שנה, וצריך לעשות אותה מהר ככל האפשר, ולגמור דבר כזה בכל יישוב ויישוב, וככה להגיע ליישור קו עם היישובים הדרוזיים.

<והיב חביש: צריך לתת להם את הצורך העתידי שלהם בהגינות, לתת להם להתקיים ולהתחיל לנהל את היישובים.

<והיב חביש: אלכס, לגבי הטאבו אני מבקש ממך להעביר הנחיה לוועדה המקומית, כי אנחנו לא מצליחים להוציא היתרי בנייה.

<והיב חביש: אין, בית שקיים ויש לו היתר, אם אני רוצה לבנות לו קומה שנייה ואין לי נוסח טאבו, אני לא יכול.

<והיב חביש: אז מה אני עושה?

<והיב חביש: יש בעיה מורכבת עם זה.

<אלכס שפול: אני יודע.

<והיב חביש: אני מכיר אותך כאלוף הפתרונות, אני זוכר שפתרת כמה בעיות בירכא, למשל הבתים שחדרו לכביש וסימנו אותם להריסה.

<אלכס שפול: עשינו תרגיל, אמרנו " אל תהרסו עד שנרחיב את הדרך".

<אלכס שפול: לקחנו את הבעיה ושמנו אותה - - -

<מעדא חסבאני: כשהוא היה צעיר הוא היה עושה את זה.

<מעדא חסבאני: אבל עכשיו.

<מעדא חסבאני: ..

<אלכס שפול: זה לא עניין של צעיר.

<אלכס שפול: הרי אתה ממילא תגיע להרחבת הדרך, כי אנשים צריכים את הדרכים, אנשים רוצים להגיע הביתה כמו בני אדם ולא כמו עז בשביל.

חמד עמאר: אלכס, אנחנו מדברים כרגע על המצב קיים.

חמד עמאר: בשכונות החדשות נוכל לדבר על דברים אחרים, אבל היום אם אני במצב של 4,000 שנבנו ונמצאים וקיימים – אני לא אלך להרוס אותם.

חמד עמאר: אף אחד מאיתנו לא יכול לעשות את זה וגם לא המדינה.

חמד עמאר: התפקיד שלנו כאן הוא להציע איך אפשר להתקדם עם מה שיש.

חמד עמאר: והיב, עוד משהו?

<והיב חביש: אני רוצה להגיד שסוף-סוף יש לנו ממונה על המחוז שהוא גם מהנדס, מהמהנדסים הטובים ביותר בארץ – אז תזרוק את הכדור אליו, הוא ימצא את הפתרון.

<והיב חביש: לא אנחנו אנשי המקצוע, הוא איש המקצוע, הוא אלוף בזה.

חמד עמאר: אנחנו ניעזר בו ובמשלב.

חמד עמאר: הם יעזרו לנו מאוד.

<והיב חביש: ואם לא, אז אנחנו נסגור את כביש הגישה ליישוב ונראה לו מה זה.

<אלכס שפול: רגע, אבל למרכז המזון אני חייב להגיע.

<והיב חביש: למרכז המזון כן.

<והיב חביש: אני מציע לך: יש פה חבר'ה עם ראש על הכתפיים, אנשים שניהלו הרבה מערכות, יש להם הרבה אמביציה – אז בואו נתחיל ליישר קו ולשפר ולקדם כל מה שהם רוצים.

חמד עמאר: זה מה שנעשה, והיב, זו המטרה שלנו.

חמד עמאר: גאזי, בבקשה.

<גאזי פארס: על המצוקה של הכפר פקיעין אני כבר דיברתי בפעם הקודמת.

<גאזי פארס: בעשר השנים האחרונות היה פתרון ל-50 זוגות צעירים מתוך 400.

<גאזי פארס: אנחנו באמת בבעיה מאוד רצינית.

<גאזי פארס: כמו שכולם מכירים, השטח הטריטוריאלי של פקיעין בנוי משלושה אזורים גיאוגרפיים, וביניהם יש אדמות חקלאיות של אנשי הכפר.

<גאזי פארס: כדי לפתור את הבעיה צריך לעשות רצף טריטוריאלי של כל האזורים האלה.

<גאזי פארס: העניין של הרצף הטריטוריאלי גם יכול לפתור לנו בעיה של אזור שיפוט: יש לנו בעיה של כמה בתים, בית מלון ומרכזי מסחר שלא שייכים לשיפוט שלנו, ולמרות שאנחנו נותנים להם את השירותים, יש לנו בעיה כל שנה עם הארנונה שלהם.

<גאזי פארס: אנחנו צריכים להגיע להוזלות רבות כדי שישלמו; והם אפילו הלכו למשפט בנושא הזה, ואמרו שהם לא שייכים.

<גאזי פארס: אבל בכל זאת אנחנו מטפלים להם בכל הצרכים.

<גאזי פארס: לדעתי צריך לאשר תכנית מתאר כמה שיותר מוקדם, וזה יפתור גם את הבעיה של הבנייה הלא חוקית.

<גאזי פארס: זה באמת יפתור בעיה מאוד רצינית, כי האנשים במצוקה ואין להם ברירה: הם ימשיכו לבנות, כי הם רוצים לגור באיזשהו מקום.

<גאזי פארס: אז צריך לפתור את הבעיה כמה שיותר מהר.

<גאזי פארס: באמת, אם אפשר – לזרז את התהליכים, זה יפתור הרבה בעיות.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: מאג'ד, בבקשה.

<מאג'ד עאמר: אחרי כל כך הרבה שנים שלא היה מתאר, בכל הכפרים לא רק בחורפיש, אני הבנתי מאלכס שנשארו רק שני בתים בחורפיש שלא נכנסו למתאר.

<מאג'ד עאמר: אני מבקש למצוא להם פתרון ולהכניס אותם למתאר, מכיוון שמעל 15 שנים לא חולקה שום אדמה ושום חלקה לחיילים המשוחררים, אז אנשים היו חייבים לבנות ללא היתר.

<מאג'ד עאמר: אז זה סך הכול שני בתים, ואני מבקש להכניס אותם ואז אנחנו פותרים את הבעיה בחורפיש.

<מאג'ד עאמר: תודה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: ראש מועצת יאנוח, ואחרי זה המועצה הדתית והשלטון המקומי.

<מעדא חסבאני: א', אני רוצה להגיד לאלכס תודה על אישור התכנית.

<מעדא חסבאני: אבל אישור התכנית לא מאפשר מתן תוקף להיתרים מהתקנון.

<מעדא חסבאני: הבעיה המרכזית היא התקנון.

<מעדא חסבאני: אני אמרתי את זה בפעם הקודמת וזה חוזר כאילו לא קורה כלום.

<מעדא חסבאני: גם אם עכשיו נעסוק בסיפור של תכנית מתאר יאנוח, לא נקבל היתר, כי אי אפשר לקבל היתר בתוקף התקנון הקיים.

<מעדא חסבאני: כי התקנון הקיים, ביחס לכפרים הדרוזיים הוא תקנון דרקוני ולא ניתן בכלל - - -

חמד עמאר: בשני ממשפטים, מה הבעיה בתקנון?

<מעדא חסבאני: יש כמה סוגיות.

<מעדא חסבאני: אחת, איחוד וחלוקה: במצב הקיים כרגע איחוד וחלוקה הוא לא בר מימוש.

<אלכס שפול: רק ביאנוח?

<מעדא חסבאני: כן.

<אלכס שפול: אבל בירכא הוא כן ובסכנין הוא כן ובבית ג'אן הוא כן, אז למה ביאנוח לא?

<מעדא חסבאני: חברים, אני יכול להוכיח - - -

חמד עמאר: ראש מועצת יאנוח-ג'ת, בישיבה השנייה אנחנו ניכנס לדברים האלה של לתת את הדין לגבי מה אנחנו צריכים לעשות.

חמד עמאר: לדוגמה, בינת הציעה הצעה שמקדמים עכשיו, שהוועדה המקומית תהיה הסמכות העליונה ולא נגיע בכל דבר לוועדה המחוזית.

<מעדא חסבאני: אני חושב שצריכה להיות אמירה עקרונית שבתקנון הקיים חייבים לגלות גמישות והתאמה למציאות שנוצרה בשטח.

<מעדא חסבאני: אי אפשר להתעלם מזה, וגם אי אפשר להתעלם מכך שמדובר בבעלות פרטית, אנשים בעלי חלקות פרטיות, שכל אחד חילק לילדים שלו את ה-400-350 מטר, שזו יחידת מינימום.

<מעדא חסבאני: על 400 מטר, אם אתה יודע שיש 30%, אז הלכה החלקה.

<מעדא חסבאני: לכן האמירה העקרונית היא שצריך לדבר על גמישות בתקנון, צריך להתאים את התקנון למציאות.

<מעדא חסבאני: סוגיה שנייה: לי יש 21 מתחמים.

<מעדא חסבאני: אושרה תכנית, אבל אין לי תקציב ללכת לתכנון.

<מעדא חסבאני: יש לי תקציב רק לשניים מתוך ה-21.

<מעדא חסבאני: על מנת לדעת באמת איזו גמישות אני צריך בתקנון, אני צריך תקציב כדי שאוכל להתחיל לתכנן את המתחמים.

<מעדא חסבאני: אבל מכיוון שאין לי את המקור התקציבי, אני תקוע.

<מעדא חסבאני: והדבר השלישי: הרוח שנושבת מכאן, לצערי היא לא עוברת את תחום הכנסת.

<מעדא חסבאני: למה?

<מעדא חסבאני: כי בוועדות המקומיות ממשיכים לתת קנס לפי סעיף 210, ממשיכים להכביד על האנשים, כאשר יודעים מראש שמי שיצר את הבעיה הוא המנגנון.

<מעדא חסבאני: אז לפחות שתהיה הקפאת הליכים לפי סעיף 210, עד שנמצא פתרונות לבעיה.

<מעדא חסבאני: אבל שלא יהיה: סעיף 206 – עבירה ראשונה, שימוש אחרי שנה – סעיף 210, עוד 60 או 70 אלף שקל, ולך תצא מהסיפור הזה.

<מעדא חסבאני: .. ואחרי זה בית סוהר.

<מעדא חסבאני: הדבר הבא: אנחנו חייבים בוועדה לדבר על שני תהליכים.

<מעדא חסבאני: תהליך אחד הוא אסטרטגי.

<מעדא חסבאני: למה?

<מעדא חסבאני: כי כל השיח שלנו הוא סביב התכניות הקיימות כרגע, אבל מה בעצם אלכס אמר פה?

<מעדא חסבאני: הוא אמר שיש לנו 4,900 דירות ללא היתר ומתוכן 3,900 בתוך תכנית המתאר המיועדת, כלומר מיצינו את ה - - -

חמד עמאר: לא המיועדת, המאושרת.

<מעדא חסבאני: בסדר, המאושרת.

<מעדא חסבאני: המיועדת למיצוי הפוטנציאל עד 2020, זה הסיפור.

<אלכס שפול: לא.

<מעדא חסבאני: מה זה לא?

<אלכס שפול: אני אסביר לך.

<מעדא חסבאני: אלכס, אני כרגע, בחריגות הבנייה שיש לי, מיציתי את הפוטנציאל.

<מעדא חסבאני: זה אומר שבודדים יבנו עוד מעט, כי אני עד 2020 גמרתי את הכול.

<מעדא חסבאני: אז מה אני אומר?

<מעדא חסבאני: אני אומר: בואו נתחיל הליך תכנוני במקביל – מצד אחד לאשר את מה שיש, ומצד שני להתחיל כבר עכשיו לתכנן ל-2040, כדי שלא ניתקע ב-2020.

<מעדא חסבאני: צריך לעשות את זה במקביל, אחרת אנחנו תקועים.

<מעדא חסבאני: הדבר הבא שאני רוצה לדבר עליו הוא שאי אפשר להפריד את סוגיית אזור התעשייה ואזורי עסקים אחרים, כי אלה מקורות הכנסה ליישובים האלה.

<מעדא חסבאני: אני היום לא מקבל הכנסה מ"תפן" ואין לי אזור תעשייה, ככה שכל מה שיש לי זה להמשיך לסחוט עם הארנונה את הלימון הזה שנקרא אזרח.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: מסעדה, בבקשה.

חמד עמאר: אבל נא לקצר, כי אנחנו חייבים לסכם בעוד עשר דקות.

<מתי אבני: במסעדה אושרה תכנית מתאר והוגשו התנגדויות ומונה חוקר, ואני מאוד מקווה שבימים הקרובים הסיפור הזה יסתיים, בעזרת כולנו.

<מתי אבני: יש לנו בעיה אחת.

<מתי אבני: אני יודע שמחר כל השייחים יוצאים להפגנה ומשביתים את היישוב, וביקשו ממני גם להשבית את המועצה, מכיוון שהתחילה גבייה מאסיבית של המינהל ושל שמורות הטבע מול התושבים, ושל הוועדה לתכנון ובנייה.

<מתי אבני: אנשים כבר כנראה לא יכולים לשאת זה יותר.

<מתי אבני: עיקר הבעיה היא שכל הבתים נמצאים בתכנית המתאר שתאושר, אבל עד שתאושר, בינתיים מקבלים קנסות בלי הפסקה.

<מתי אבני: ואני ביקשתי מספר פעמים להקפיא את הקנסות החוזרים ונשנים על אותם בתים, כי הרי בלאו הכי ברגע שהתכנית תעבור את ההתנגדויות היא תאושר והם יוכלו לקבל את האישורים הנדרשים.

<מתי אבני: זה אחד הדברים החשובים.

<מתי אבני: נושא החשמל הוא גם בעיה שהתקדמנו איתה בעזרתך, חבר כנסת עמאר.

<מתי אבני: אנחנו הושבנו בשבוע שעבר את חברת החשמל מול הוועדה המקומית, וחברת החשמל ביקשה מהוועדה אישור להעביר את הבעלות מהמועצה לחברת החשמל, והוצאנו מכתב מהוועדה שהיא מאשרת, ועכשיו מה שנשאר זה שכדי להתחבר צריך החלטת שר.

<מתי אבני: פעם אחת נקבל החלטת שר על כל היישובים, וברגע שנחבר, ברגע שתהיה תכנית מתאר – אז לפי טופס 4.

<מתי אבני: ופה אנחנו צריכים את העזרה של הוועדה הזאת.

<מתי אבני: תודה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: בוקעתא, בבקשה.

<אוסאמה זהוה: אצלי בבוקעתא, בנוסף למה שאמר מתי לגבי אדמות מינהל והבעיה של המינהל, התכנית של בוקעאתא לא עונה על צרכים של היישוב היום.

<אוסאמה זהוה: זאת תכנית ישנה, למרות שבתקופה האחרונה הצלחנו להכניס לתוך הקו הכחול קרוב ל-86 דונם של בתים שבנו בנייה לא חוקית.

<אוסאמה זהוה: הכוונה שלי ברשות היום היא להרחיב את תכנית המתאר כך שתענה על הצרכים והדרישות של התושבים.

<אוסאמה זהוה: אז אני לא אחזור על מה שמתי אמר לגבי הבעיות מול המינהל, אבל אני מקווה שיהיה לנו בוועדה נציג של היישובים הדרוזיים ברמת הגולן - - -

חמד עמאר: זאת התכנית.

<אוסאמה זהוה: לצערי, בהתחלה, כששאלנו, אלכס אמר שהוא לא יודע אם אנחנו נכללים בתוך הנתון שהוא נתן.

<אוסאמה זהוה: אז אנחנו רוצים פעם אחת להרגיש שאנחנו לא דרוזים סוג ב', אלא אנחנו כולנו ביחד.

<אוסאמה זהוה: אני מבקש שיהיה לנו יחס שווה כמו לכל הרשויות שנמצאות בגליל ובכרמל.

<אוסאמה זהוה: תודה ובהצלחה לכולנו.

חמד עמאר: ביאן, בבקשה.

<ביאן קבלאן: בתכניות המוגשות יש לנו לקויות של שטחים ירוקים, שטחי שמורות טבע, בתוך תכנית המתאר המאושרת והמוצעת.

<ביאן קבלאן: אנחנו נמצאים בלב שכונת טבע, הכול טבע מסביבנו, ואנחנו צריכים להקצות עוד שטחים פרטיים לטובת העניין הזה.

<ביאן קבלאן: ותכנית מתאר שלא מוקצה בה שטח כפי שציינתי, אז היא לא תקודם ולא תאושר, וזה פגיעה בנכסים פרטיים אישיים.

<ביאן קבלאן: מסביבנו יש את השמורה הכי גדולה בארץ ולא חסר לנו טבע ונוף.

<ביאן קבלאן: שטחי שיפוט: ב-2009 מינו לי ועדת חקירה להרחבת שטח השיפוט.

<ביאן קבלאן: ההרחבה כללה רק את השכונות שהן מחוץ לתכנית 685 ג', כלומר, הקו הכחול זה שטח השיפוט שלי, דבר שלא קיים באף מועצה – לא במועצה אזורית ולא במועצה מקומית ולא בשום מועצה אחרת חוץ מהמועצות שלנו.

<ביאן קבלאן: שטח שיפוט צריך לכלול לפחות את השטחים צמודי הדופן שהם בבעלות פרטית, אם לא רוצים להוסיף אדמות מדינה.

<ביאן קבלאן: חיבורי חשמל: כאן צריך למצוא פתרון מהיר, כי הסופה האחרונה שהייתה הראתה עד כמה העניין הזה מסוכן.

<ביאן קבלאן: אנחנו נתקלנו בבעיות, ובמזל לא היו פגיעות בנפש.

<ביאן קבלאן: הרבה חוטים שנמתחו באופן פיראטי נקרעו והיוו סכנת חיים, הן לילדים והן למבקרים שהגיעו מחוץ לבית ג'אן לשחק בשלג.

<ביאן קבלאן: זה דבר שצריך למצוא לו פתרון דחוף, כי המצב רק מגביר את סכנת החיים, ויש לנו את הלקח של המשפחה מעוספיה, זיכרונם לברכה.

<ביאן קבלאן: הקפאת הליכים משפטיים: המצוקה המתמשכת איננה באשמת התושבים, אלא זה אנחנו – ראשי הרשויות, ומשרדי הממשלה והכנסת.

<ביאן קבלאן: האזרח היום משלם קנסות, והחרב של הריסת הבית.

<ביאן קבלאן: .. יש משפטים על שימוש חוזר, ואנשים מסיימים לשלם את התשלומים ועוד פעם מחזירים אותם למשפט ועוד פעם קנסות – וכך זה מתגלגל.

<ביאן קבלאן: מימון תכניות המתאר היזומות של הרשויות המקומיות דרך הוועדה המקומית: הרי בסופו של דבר זה כסף של הרשות, זה כסף שאנחנו משלמים.

<ביאן קבלאן: ועם כל הכבוד למשרד הפנים ולכל משרדי הממשלה והוועדות, מועצה שעושה, מבצעת או יוזמת תכנית, צריכה להיות שותפה בתקציבים שמוקצים לטובת העניין של הקצבת תכניות מתאר, ולא שיהיה מצב שרק כשהוועדה הארצית עושה אז אותו יישוב מקבל.

<ביאן קבלאן: יישוב שלא היו לו תקציבים והוא יצא ביוזמתו בשביל לפתור את המצוקה, אי אפשר להשאיר אותו על המדף ולא לתת לו את מה שמגיע לו.

חמד עמאר: מימון לתכניות מתאר, בסדר.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: השלטון המקומי, ואחרי זה המועצה הדתית.

<ראיד שנאן: שלום.

<ראיד שנאן: ראש העדה מברך על המפגש, אבל לא יכול להגיע, בגלל פגישה בתל-אביב.

<ראיד שנאן: לגבי הנושא של האתרים הקדושים של העדה הדרוזית, מתקדמים בשני קווים במקביל – מחוז חיפה ומחוז הצפון, כל אחד בהתאם לצרכים המיוחדים.

<ראיד שנאן: בחיפה זה תכניות נקודתיות מפורטות לכל מתחם ומתחם, ולצפון זה תכנית מתארית כוללת.

<ראיד שנאן: הבעיה היא הפיזור הרחב של המקומות האלה, והצרכים והחסמים הסטטוטוריים של רשות הטבע, רשות העתיקות וכל הדברים האלה.

<ראיד שנאן: צריך לתת את הדעת בנושא הזה.

<ראיד שנאן: נושא נוסף, שגם הוא מכביד, זה הנושא התקציבי.

<ראיד שנאן: כל תכנית מפורטת, נקודתית, באזור שהוא מסובך מבחינה תכנונית, עולה מאות אלפי שקלים.

<ראיד שנאן: צריך למצוא מקור לנושא הזה.

<ראיד שנאן: אני חייב לומר משפט אחד לגבי מה שאמרו פה החברים על הנושא המשפטי, בהיותי עורך דין.

<ראיד שנאן: מה שאנחנו מדברים עליו פה אולי נותן אור בקצה המנהרה לחברים, אבל זה לא נותן פתרון מידי לאנשים.

<ראיד שנאן: עד שהמתארית תאושר ועד שהמפורטת, הנגזרת מתוך המתארית, תיכנס לתוקף, לא יהיה היתר.

<ראיד שנאן: בינתיים, יש לנו במקרה הטוב כמה שנים טובות, וזה חוץ מהפיגור של העשר שנים.

<ראיד שנאן: כדי שהשטח ירגיש שנעשית פה עבודה, צריך לערב את ההליך המשפטי – את הפרקליטות ואת משרד המשפטים.

<ראיד שנאן: ללא המעורבות שלהם אנחנו עושים פה דיון עקר ללא תוצאות משמעותיות.

<ראיד שנאן: אני אתן דוגמה של נבי יהודה, באזור עמק החולה ברמת הגולן: הוצא שם צו הריסה לחלק מהמתחם.

<ראיד שנאן: בית המשפט נתן צו הפסקה של ביצוע ההריסה.

<ראיד שנאן: אחרי שהגענו לבית המשפט כשעמדת מנכ"ל משרד הפנים היא להקפיא את ההליכים, נציגת הפרקליטות עומדת שם ואומרת: עם כל הכבוד למשרד הפנים, אנחנו בפרקליטות מתנגדים.

<ראיד שנאן: כלומר, פה, כדי לפתור את הבעיה, חייבים לערב את הגורמים המשפטיים בעבודה של הוועדה, כי בלי זה לא יהיו תוצאות.

חמד עמאר: תודה.

<רמזי חלבי: יש לי שלושה משפטים קצרים.

<רמזי חלבי: אחד, בסקר צרכים שערכנו בשלטון המקומי, מצאנו שיש פיגור בתכנון.

<רמזי חלבי: הממוצע הוא שנת 1989 לאישור התכניות, שזה פיגור של איזה 25 שנים.

<רמזי חלבי: לכן אני מברך על הסקירה שקיבלנו מיוסף ומאלכס, אני חושב שזה מאוד חשוב.

<רמזי חלבי: משפט שני, בעניין המצ'ינג.

<רמזי חלבי: זה נכון, מניסיון שלנו הרבה רשויות מקומיות מוותרות על ה-75% כי אין להן את ה-25% להשתתף.

<רמזי חלבי: נקודה שלישית היא בעניין האדמות הפרטיות והבעלויות על הקרקע.

<רמזי חלבי: צריך לקחת בחשבון שיש חוסר שוויון בתוך היישובים.

<רמזי חלבי: ולכן לפעמים אתה לוקח אזור ורואה שיש בו פוטנציאל לבנות 1,000 יחידות, אבל מה לעשות שלפעמים 50% מהאדמות נמצאות בידי אדם אחד.

<רמזי חלבי: ומשפט אחרון, לגבי הלגליזציה.

<רמזי חלבי: אחרי שגומרים את העניין הזה צריך לדבר על לגליזציה של מבנים קיימים, ואז זה יכניס הרבה כסף לרשויות.

חמד עמאר: מנדי, יש לך מה להוסיף?

<מנדי חמזה: כן.

<מנדי חמזה: קודם כול, אנשים מכירים את הבעיה, וידיעת הבעיה היא כבר 50% מהפתרון.

<מנדי חמזה: כתושב, אני רוצה לראות במועצה חזון, לראות תכנית פיתוח של היישוב ל-50 שנה או 30 שנה קדימה, ומזה היה צריך לגזור את תכניות המתאר.

<מנדי חמזה: כי כמו שאמרו פה, התכנית שתיוולד עכשיו היא כבר לא טובה ליישוב.

<מנדי חמזה: צריך לראות את הפיתוח של היישוב ומזה להתחיל לגזור תכניות, שזה דבר שלוקה בחסר אצלנו במועצות לפי דעתי – התכנון לטווח ארוך לא קיים.

<מנדי חמזה: ומזה היה אפשר להתחיל לגזור את הנושא של שיפור של תכניות המתאר הארציות ואיך אפשר להוביל מהלכים בנושא הזה כבר מהיום.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: בישיבה הראשונה אנחנו הצפנו את הבעיה, אבל המטרה שלנו היא לבוא עם פתרונות.

חמד עמאר: אלכס ומשלב, הדבר הכי כואב היום זה כל הנושא המשפטי שמתנהל נגד האנשים.

חמד עמאר: אני יכול להגיד לכם שזה הורס משפחות שלמות.

חמד עמאר: הנושא השני שאנחנו צריכים להגעת בו זה הנושא של החשמל.

חמד עמאר: משלב אמר שברגע שמפקידים את התכנית ואין לה התנגדויות, אז אנחנו יכולים לחבר את החשמל בצו של השר.

חמד עמאר: צריך לראות איך אנחנו מקדמים את זה בכל המגזר הדרוזי.

חמד עמאר: אלה שתי נקודות שאנחנו צריכים לדון בהן בוועדה ולבוא עם המלצות.

חמד עמאר: הנקודה השלישית שאנחנו צריכים לבוא איתה לוועדה זה איך אנחנו מקדמים את תכניות המתאר והתכניות המפורטות, כי כפי ששמענו מהשלטון המקומי, אנחנו בפיגור של 25 שנה.

חמד עמאר: ואם אנחנו בפיגור של 25 שנה, אנחנו חייבים לטוס כדי לכסות על הפער ועל הפיגור.

חמד עמאר: אז אלה הנקודות שאנחנו ניכנס אליהן.

חמד עמאר: אני מבקש מראשי הרשויות: אנחנו צריכים נציג אחד מרמת הגולן, שלושה נציגים מראשי הרשויות.

חמד עמאר: אני מבקש ממר משלב וממר אלכס שיהיו שותפים איתנו בוועדה, וגם ממינהל התכנון.

חמד עמאר: גם נבקש ממשרד המשפטים שיהיה שותף איתנו בכל הנושא של הקפאת הליכים משפטיים.

חמד עמאר: בוועדה הבאה נזמן אותם לכאן וכבר נדון בנושא של הקפאת הליכים.

חמד עמאר: אנחנו ננסה לקיים ישיבה כל שבועיים, כי אם אנחנו בפיגור כזה גדול, צריך לשים את הנושא הזה בראש סדר העדיפויות.

חמד עמאר: אני מבקש מהנציגים שיגיעו לכאן שיחשבו איך תוך חודש וחצי-חודשיים נביא המלצות לוועדת הפנים וגם נעביר אותן לממשלה.

חמד עמאר: את רוצה להוסיף עוד משהו?

<מיכל מריל: כן.

<מיכל מריל: נאמר פה שבתכניות המתאר יש הוראה לתכנון מתחמי, ואין תקציבים וכולי.

<מיכל מריל: אז אני מציעה שממ"י ומשב"ש יצטרפו לצוות הזה, מכיוון שהם גם יוזמים ומכינים תכניות איחוד וחלוקה במגזר הדרוזי, והם לוקחים מאיתנו את המידע לגבי תכניות מתאר שמאושרות.

חמד עמאר: אנחנו נזמן אותם.

חמד עמאר: אני מאמין שלא תהיה בעיה תקציבית, אני שמעתי את זה מהממשלה ומשרי הממשלה.

<מיכל מריל: אבל צריך גוף שייקח ויקדם את זה.

חמד עמאר: נכון, אנחנו נזמן גם את משרד השיכון להיות שותף שלנו.

חמד עמאר: תודה רבה לכולם, אנחנו נקיים ישיבה עוד שבועיים.