ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 47, 2013-12-31 11:30

יואל רזבוזוב: שלום לכל המשתתפים.

יואל רזבוזוב: אני שמח לראותכם כאן, ברוכים הבאים.

יואל רזבוזוב: היום מציינים בכנסת יום הוקרה למערך הכבאות.

יואל רזבוזוב: לא צריך להגיד הרבה מילים על העבודה שאתם עושים.

יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים ואני בטוח שהרבה אנשים במדינה מעריכים את מלאכתכם.

יואל רזבוזוב: יישר כוח.

יואל רזבוזוב: לא סתם מציינים יום מיוחד בכנסת, יש הרבה מקצועות, אבל לא את כולם מציינים בכנסת, רק בודדים ואתם אחד המקצועות שמציינים.

יואל רזבוזוב: אתם ראויים לכך.

יואל רזבוזוב: נמצא איתנו חבר הכנסת אברהם מיכאלי שהצטרך לדיון.

יואל רזבוזוב: נקיים היום דיון בנושא שילוב עולים במערך הכבאות.

יואל רזבוזוב: אני אבקש לשמוע מכם כיצד אתם פועלים בנושא שילוב עולים במערך הכבאות.

יואל רזבוזוב: שמחתי לשמוע שבשנה האחרונה גייסתם למערך יותר עולים, נשמח לקבל נתונים.

יואל רזבוזוב: בוועדה כאן היו הרבה דיונים עם חברות וגופים ממשלתיים שקולטים עולים.

יואל רזבוזוב: למה קולטים עולים בארגונים?

יואל רזבוזוב: כי נותנים להם עבודת קבע וזו אינטגרציה חברתית.

יואל רזבוזוב: קולטים, אבל במקרים רבים הם נשארים במקומות הנמוכים.

יואל רזבוזוב: היינו שמחים לשמוע על ההזדמנויות.

יואל רזבוזוב: יש חבר'ה בעלי פוטנציאל קידום ונבחן איך הם יקודמו.

יואל רזבוזוב: אני מבין שבערך הכבאות בוחנים על פי כישורים, אני מניח שיש באוכלוסיית העולים חבר'ה שיכולים לעלות מעלה.

יואל רזבוזוב: אבקש את מר שמעון לייני, ראש אגף משאבי אנוש ברשות הארצית לכבאות והצלה להציג את הנתונים.

יואל רזבוזוב: תודה.

<שמעון לייני: יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חבר הכנסת, אורחים נכבדים.

<שמעון לייני: אנו שמחים להיות פה היום ולהשתתף ביום החגיגי, יום ההוקרה למערך הכבאות.

<שמעון לייני: זה יום מאוד חשוב לנו, למערך שעבר רה-ארגון, בעצם מהפך, נקודת מפנה, לצערנו בעקבות אסון.

<שמעון לייני: אנו יודעים שנעשו מאמצים רבים לעשות מהפך גם קודם לכן, היו אלה מאמצים שלא צלחו.

<שמעון לייני: בסופו של דבר בעקבות האסון נעשה המהפך המאוד מאוד משמעותי ששיפר מאוד את מתן שירותי הכבאות במדינת ישראל.

<שמעון לייני: אני אתן כמה משפט היסטוריה ורקע ואיפה אנו נמצאים היום.

<שמעון לייני: מערך הכבאות עד להקמת הרשות היה מערך מבוזר בצורת אגודי ערים.

<שמעון לייני: היו 24 אגודי ערים ומחלקות עירוניות, זה מה שהיה בכל רחבי הארץ.

<שמעון לייני: כל איגוד נתן שירותי כבאות על פי שטח מוניציפאלי, כמו שהוקם איגוד הערים, בתוכם היו גם ארבע מחלקות עירוניות שהיו שייכות לעירייה מסוימת, ולכן קראו לה 'מחלקה עירונית'.

<שמעון לייני: האיגודים היו בנויים משני חלקים: האחד, חלק ההנהלה שבראשה ישב יושב ראש מועצת האיגוד יחד עם מועצת האיגוד – הם היו נציגי הרשויות, אפשר לקרוא להם "הפוליטיקאים".

<שמעון לייני: החלק השני הוא החלק המבצעי שבראשו עמד מפקד שירותי הכבאות וכל הלוחמים מתחתיו ומעט תמיכה מנהלתית שקיבלה התחנה או קבוצת תחנות.

<שמעון לייני: כמובן שמתחת לכל שירות כיבוי כזה היו מספר תחנות משנה בביזור.

<שמעון לייני: האיגודים התכלכלו מתקציב שהיה בנוי משלושה חלקים: האחד, החלק של הסיוע הממשלתי, שנעשה באמצעות הנציבות שהעבירה אותו לשירותי הכיבוי.

<שמעון לייני: החלק השני, זה החלק של הרשויות המקומיות שתקציבו בערך שליש הנוסף, בדרך כלל זה היה על בסיס היקף התושבים והשטח הגיאוגרפי של הרשות.

<שמעון לייני: החלק השלישי נבע מגבייה והכנסות עצמיות שנעשו גם בעקבות מתן שירות וגם בעקבות מתן היתרים לבניינים, עסקים – אנחנו מעורבים מאוד בתחום מתן השירות עד למתן האישור הסופי.

<שמעון לייני: כל זה מלווה בהכנסות.

<שמעון לייני: למי שאינו מכיר, הדברים האלה הולכים להשתנות.

<שמעון לייני: אם למישהו, למשל נשרפה חלילה הדירה, בסוף היה מקבל חשבון לתשלום על השירות כיבוי.

<שמעון לייני: כך זה עבד.

<שמעון לייני: הרבה אנשים לא מכירים את זה, זה דומה למד"א, זה דבר שהולך להשתנות.

<שמעון לייני: היום זה עדיין כך, אבל הולך להשתנות.

<שמעון לייני: הנושא בתהליך.

<שמעון לייני: מתקיימת עבודת מטה רצינית בנושא וזה ישתנה, במיוחד התשלום מבעלי הדירות - - -

יואל רזבוזוב: מה התשלום?

<שמעון לייני: זה תלוי במספר חדרים.

<שמעון לייני: יש נוסחת חישוב, כמה מים, כמה עובדים, כמה משאבים וכמה רכבים.

<שמעון לייני: יש צורה שמחושבת דומה בכל המקומות.

<מרק טובלם: גם זה היה מוגדר לפי התקנה, תמחור לפי מספר כבאים.

<שמעון לייני: יש כאלה שמביאים את התשלום דרך הביטוח ולמי שאין ביטוח משלם מכיסו.

<שמעון לייני: על כל 24 שירותי הכבאות הייתה ניצבות שהייתה פיקוח ובקרה, רגולטור.

<שמעון לייני: היא הייתה מעבירה את הכספים ויותר אחראית על תחום התורה.

<שמעון לייני: זה פחות או יותר מה שהיה.

<שמעון לייני: היו כ- 16 עובדים ועוד 5 אנשים שהיו בתוך בית הספר.

<שמעון לייני: זה מה שהיה בתוך הנציבות, כמובן שעד אז הכפיפות הייתה למשרד הפנים וזה היה המבנה.

<שמעון לייני: היא ישבה בראשון לציון והיה לכל שירותי הכיבוי בכל הארץ.

<שמעון לייני: אחרי האסון בכרמל בדצמבר 2010, יצאה החלטת ממשלה ב-9 בינואר 2011 שהחליטה לעשות מהפך, לנצל את ההזדמנות ולעשות את השינוי שממילא התעסקו איתו כמה שנים קודם, גם ניסו להעביר חקיקה בעניין עם התנגדויות קשות של השלטון המקומי ושל הרשויות המקומיות.

<שמעון לייני: לשמחתנו בסוף הדבר הזה קרה והתקבלו החלטות מאוד חשובות.

<שמעון לייני: ההחלטה הראשונה הייתה שהמיקום הטבעי שלנו הוא במשרד לביטחון הפנים ולא במשרד הפנים.

<שמעון לייני: מה- 1 לפברואר עברנו למשרד לביטחון הפנים.

<שמעון לייני: ההחלטה השנייה הייתה הקמת מנהלת.

<שמעון לייני: הוקמה מנהלת שאמורה להקים את הרשות החדשה.

<שמעון לייני: החלטה נוספת הייתה מתן תקצוב של כ- 900 מיליון שקל, או קצת מעל ל- 900 כמענה מיידי להצטיידות ורכש כבאיות ואמצעים וגיוס כוח אדם מאסיבי.

<שמעון לייני: התקבלו עוד שתי החלטות מאוד מאוד משמעותיות, הקמת טייסת הכיבוי וסיוע בכ- 50 מיליון שקל לפיקוד העורף לשדרוג יחידות הכיבוי שיש בהן למעלה מ- 1,500 חיילים במילואים, אנו קוראים להם 'כבאים כתומים' שבחירום - - -

אברהם מיכאלי: כמה כבאיות רכשתם מאז המעבר?

<שמעון לייני: 150 כבאיות - - -

אברהם מיכאלי: הן כבר הגיעו?

<שמעון לייני: הן כבר קיימות.

אברהם מיכאלי: 150 מתוך כמה?

<שמעון לייני: יש בערך כ- 500, שליש רכש חדש ויש עוד הרבה בקנה.

<שמעון לייני: מה שאתם רואים היום בתערוכה הוא אב טיפוס משוכלל יותר מכל הכבאיות האחרות.

<שמעון לייני: למשל במקום 3 טון מים יש בכבאית 4 טון מים ועוד שיפור בנושא המשאבה.

<שמעון לייני: זה רכב משופר, אב טיפוס חדש וזה מה שיכנס בעתיד.

<שמעון לייני: אנחנו עדיין ברכש.

<שמעון לייני: לא מזמן אושרה התכנית הרב שנתית של מערך הכבאות, אם אקח אותו ואצמצם אותו לכמה משפטים, האישור אומר בגדול, רכש בין 20-30 כבאיות לשנה, הקמה של 10-15 תחנות בשנה וגיוס של 140 עובדים בכל שנה, הכל במסגרת - - -

יואל רזבוזוב: מה הצורך?

יואל רזבוזוב: מהם הפערים?

<שמעון לייני: הפערים הם ענקיים.

<שמעון לייני: הייתה עבודה מאוד רצינית שלא נעשתה אף פעם, עבודה של אנשי מקצוע מהטכניון חיפה שמתמחים באורבאני וב-GIS, הם עשו עבודה מאוד מאוד רצינית כדי לבחון מה צריך לעשות מבחינת תחנות והיקף כוח אדם כדי לתת את המענה הכי טוב והכי מהיר לתושבים במדינת ישראל.

<שמעון לייני: אציין את ההבדלים שנעשו בעבודה זו כדי שתבינו את המשמעות, אם מדובר על מענה טוב מדובר על למעלה מ- 10,000 כבאים.

<שמעון לייני: אנחנו מדברים על כ- 250 תחנות – זה פחות או יותר המספרים הגדולים.

<שמעון לייני: הן ממוקמות במקומות הנכונים האמורים לתת את המענה הטוב ולצמצם את זמני התגובה, להגיע תוך 7 דקות ולהגיע לכל אירוע, כי כל מה שאחרי לפעמים מפספסים ולפעמים זה עולה.

<שמעון לייני: היום המספרים: קרוב ל- 115 תחנות, מדובר על 1,850 לוחמים וקצינים - - -

אברהם מיכאלי: 115 לעומת כמה לפני המעבר?

<שמעון לייני: מיד אגיע לנתונים האלה.

אברהם מיכאלי: אחת הבעיות באסון הכרמל שלא הייתה תחנה קטנה בעוספיה.

<שמעון לייני: בעוספיה אוטוטו תפתח תחנה חדשה.

<שמעון לייני: אלו המספרים.

<שמעון לייני: רק שתבינו, מעל 10,000 צורך לעומת 1,850 הקיימים היום.

<שמעון לייני: תחנות – בין 240 ל-100, אנחנו בחצי מהצורך.

<שמעון לייני: גם בתר"ש (תקציב רב שנתי) אנחנו לא מגיעים לזה, זה ייקח עוד תר"ש אחד לפחות.

<שמעון לייני: לשאלתך, כתוצאה מהאסון בכרמל גייסנו החל מספטמבר 2011, 471 לוחמים מתוך ה-1,850.

<שמעון לייני: תבינו את המשמעויות – זה מהפך בכוח אדם בשירותי הכבאות, מהפך מאוד משמעותי וזריקת עידוד אדירה לתחנות.

<שמעון לייני: קודם היו תחנות, אתן דוגמאות:

<שמעון לייני: הייתה תחנה במצפה-רמון עם כבאי אחד במשמרת וכשהוא היה יוצא היה סוגר את השער, יוצא עם הכבאית ועוזב את התחנה.

<שמעון לייני: אלו דברים שהיו.

<שמעון לייני: המון נקודות שהיו, במיוחד במשטחים גיאוגרפים רחבים כמו למשל יהודה ושומרון ובכל אזור הדרום היו המון נקודות עם כבאי אחד-שניים.

<שמעון לייני: אנחנו מרחיבים היום את המקומות הללו גם באמצעים.

<שמעון לייני: אני יכול לומר לכם, עשינו, וזה יתרון עצום של כל הדבר הזה, רוב הסד"כ שאנחנו מדברים כולל אמצעים, נמצא כאן נציג הלוגיסטיקה והרכש והאמצעים, ליאוניד שיימן, הסד"כ ה-470 באופן טבעי הלך צפונה ודרומה.

<שמעון לייני: עשינו כאן יישור מאוד משמעותי.

<שמעון לייני: לפריפריה היה מאוד מאוד קשה מבחינה תקציבית גם להצטייד וגם לגייס כוח אדם, היום הם קיבלו המון כוח אדם.

<שמעון לייני: רוב הסד"כ הגיע לשם וקצת למרכז.

<שמעון לייני: כעת אנחנו מתחילים לחזור לאזור המרכז.

<שמעון לייני: זו הייתה זריקת העידוד שעשינו בזכות הסד"כ החדש.

אברהם מיכאלי: אילו פערים נותרו מבחינת התקצוב?

אברהם מיכאלי: הרי בזמנו הויכוח היה כמה צריך לתת לכם מיידית כדי לייצב את מצב חירום שנוצר אחרי הגילויים של אסון הכרמל.

אברהם מיכאלי: בשניים האחרונות, מאז היה פעמיים תקציב, קיבלת גם לכוח אדם וגם לכבאיות?

אברהם מיכאלי: מהו האופטימום שהנציב והשר קבעו וכמה חסר לכם עדיין?

<שמעון לייני: זה לא אופטימום.

<שמעון לייני: אושר לנו היום גיוס 140 עובדים, אגב לא רק לוחמים, כמעט כולם לוחמים.

<שמעון לייני: זה מה שאושר כל שנה.

<שמעון לייני: זה התקציב.

אברהם מיכאלי: אני מבין שזו לא הייתה בקשה המקורית שלכם.

<שמעון לייני: הבקשה הייתה הרבה הרבה יותר גדולה.

<ליאוניד שיימן: 10,000.

<ליאוניד שיימן: אמרו לנו תירגעו והורידו את זה.

<ליאוניד שיימן: אני ליאוניד שיימן, אני מנהל רכש וציוד, אחראי על כל נושא הלוגיסטיקה במערך הכבאות.

<ליאוניד שיימן: מה השתנה?

<ליאוניד שיימן: - אנחנו עובדים היום לפי התר"ש, התר"ש מאושר, זה תקציב רב שנתי.

<ליאוניד שיימן: בינתיים לחמש שניים גם מבחינת כוח-אדם, שמעון לייני יותר בקי בזה.

<ליאוניד שיימן: בנוגע לאמצעים, היום זה מאושר תקציבית.

<ליאוניד שיימן: אנחנו יודעים מהו המינימום שנקבל בכל שנה לאמצעים.

<ליאוניד שיימן: אם אומר שבשנת 2013 הזמנו 36 כלי רכב מסוגים שונים, בשנת 2014 מינימום 20 רכבים, זה יתבצע, זה מכוסה בתקציב.

<ליאוניד שיימן: כך מידי שנה אנחנו צריכים לקבל 20 כלי רכב חדשים מסוגים שונים.

אברהם מיכאלי: איך זה משלים את הפער?

אברהם מיכאלי: אנחנו מדברים כאן על כבאיות שלא יכלו לצאת מהתחנה או שנתקעו בדרך.

<ליאוניד שיימן: אתה צודק, אבל אי אפשר בשנה אחת לסגור את הפערים של עשרות שנים.

<ליאוניד שיימן: נכון להיום, על פי התקן, חסר לנו במערך הכבאות 115 כלי רכב מסוגים שונים.

<ליאוניד שיימן: אם אנחנו מדברים שהוזמנו השנה 36 רכבים, בעוד 4 שנים מינימום 20 רכבים להם יש תקציב, אז אנחנו מתקרבים.

<ליאוניד שיימן: נכון שלרכב יש תקן וכל שנה נמצאים מעל או מאחורי התקן שצריכים להשלים, אבל בשנים הקודמות לא ידענו כמה רכבים להזמין כי לא היה תקציב מאושר כדי לדעת אם אפשר בשנה הבאה להזמין 3 כבאיות או שתיים.

<ליאוניד שיימן: היום לפחות יודעים את ההקצאה השנתית ולאן אנחנו הולכים.

<ליאוניד שיימן: אחרי 5 שנים אנחנו נהייה במצב הרבה יותר טוב ואחר כך נראה את ההתקדמות הלאה.

<ליאוניד שיימן: זו התכנית.

<ליאוניד שיימן: מילה אחת בנוגע לתחנות כיבוי, היה לנו פער לא קטן והיום הדגש הוא על הפריפריה, יש להשלים תחנות כיבוי על מנת לקצר את זמן התגובה לאירועים, בעיקר ליישובים וליישובים חקלאיים וליישובים ערבים שבעבר לא הייתה לנו אפשרות תגובה.

<ליאוניד שיימן: היום יש תחנות בבנייה ובקרוב הן תפתחנה, תחנה בעוספייה, תחנה בבקא-ג'ת, ג'וליס.

<ליאוניד שיימן: יש לנו עוד לא מעט בעיות בבניית תחנות בשטח האורבאני כי שם הסכנה הרבה יותר גדולה בגלל המבנים רבי-קומות.

<ליאוניד שיימן: באזורים אורבאניים הרבה יותר קשה לקבל שטח או מבנה ועל זה אנחנו עובדים.

<ליאוניד שיימן: דיברנו היום בוועדת הפנים של הכנסת שיעזרו לנו דרך משרד הפנים וחוק תכנון ובנייה.

<ליאוניד שיימן: יש תכנית רב-שנתית לבניית תחנות כיבוי על מנת להשלים את הפערים.

אברהם מיכאלי: מה לגבי השיתוף פעולה שלכם עם פיקוד העורף?

אברהם מיכאלי: אני מבין שאתם גם עוזרים - - -

<ליאוניד שיימן: עם פיקוד העורף יש לנו שיתוף פעולה, יש לנו אמנה עם פיקוד העורף.

<ליאוניד שיימן: הדבר ראשון שבאמת מתבצע וחי זה 'כבאים כתומים' כמו שאנו קוראים להם.

<ליאוניד שיימן: רק כבאים, זה כוח אדם בלי אמצעים שנמצאים בפיקוד העורף.

<ליאוניד שיימן: הם משובצים בכל תחנה כיבוי יש לנו רשימה שמית, אנחנו מקבלים אותם רק כשהוכרז מצב חירום בעורף.

<ליאוניד שיימן: בתחנות כיבוי נמצאים התיקים שלהם עם ציוד אישי - - -

יואל רזבוזוב: חיילים בסדיר?

<ליאוניד שיימן: לא, לא.

<ליאוניד שיימן: יש מעט מאוד, רובם מילואימניקים.

<ליאוניד שיימן: אמצעים בפיקוד העורף כמעט ואין.

<ליאוניד שיימן: נכון שהיום הם בונים 34 רכבי כיבוי טיהור.

<ליאוניד שיימן: אנחנו במשא ומתן, יתכן וניקח את הכבאיות אלינו שתהיינה בתחנות שלנו ובזמן חירום פיקוד העורף יפעיל אותן, אבל בשגרה נוכל להשתמש בהן.

<ליאוניד שיימן: יש לנו עוד כמה נושאים בשיתוף פעולה עם פיקוד העורף לחירום.

<ליאוניד שיימן: בפיקוד העורף כמובן יש יחידות חילוץ שבזמן חירום מגוייסות.

<ליאוניד שיימן: יש את הנושא של אספקת דלק, נושא של אספקת מזון לכבאים – כל זה עובד.

אברהם מיכאלי: הכבאיות נמצאות בתוך הבסיסיים - - -

<ליאוניד שיימן: אין, אין כבאיות, יש רק כמה עשרות כבאיות לטיהור להפעלה כשיש התקפה כימית שאינן מתאימות לנו.

<ליאוניד שיימן: אלו כבאיות מאוד מאוד ישנות, הן משנות ה-70.

<ליאוניד שיימן: עכשיו הם הזמינו 17 ועוד הזמנה נוספת ל- 17, סה"כ 34 כבאיות שיכולות להיות בחירום, אבל זו כבאית רגילה עם מים וכל העזרים שאנו משתמשים ביום-יום ואפשר גם לנצל אותן לטובת הכבאות.

<שמעון לייני: אגב, חשוב להדגיש את מה שאומר ליאוניד שיימן בנוגע לכבאים, הכבאים האלה הם אומנם כבאים והם עוברים הכשרה בסיסית של חמישה ימים, הם מצטרפים אלינו כתומכי לחימה, הם לא מוכשרים להפעלת כבאיות וכלים מקצועיים.

אברהם מיכאלי: השאלה אם אתם בונים עליהם בסד"כ שלכם או לא?

<ליאוניד שיימן: בונים, סיוע.

<ליאוניד שיימן: בהחלט.

אברהם מיכאלי: מישהו יכול להרחיב על טייסת כיבוי?

אברהם מיכאלי: היום זה באחריותכם?

<ליאוניד שיימן: בבקשה.

<ליאוניד שיימן: יש לנו 7 מטוסי כיבוי, חיים ועובדים.

<ליאוניד שיימן: מי שמפעיל זו חברת "אלביט" שזכתה במכרז, מי שמפעיל את המטוסים זה חיל האויר בשיתוף פעולה, הם נמצאים אצלנו כל שבוע בישיבות שלנו.

<ליאוניד שיימן: המטוסים עובדים יום-יום, הם בכוננות, אנחנו מפעילים אותם יום-יום.

<ליאוניד שיימן: הם נמצאים בכוננות ומופעלים לפי קריאות שלנו.

<ליאוניד שיימן: החוזה נגמר 2015 והתכנית שבשנת 2014 היא לצאת במכרז כי לפי הנחיית השר לביטחון הפנים להצטייד בעוד מטוסים ועוד 4 מסוקים.

אברהם מיכאלי: כיבוי.

<שמעון לייני: זה משולב, הטייסת היא טייסת של חיל האוויר, המטוסים הם מכרז אחר.

<שמעון לייני: היום אנחנו במצב הרבה יותר טוב.

<ליאוניד שיימן: אנחנו במצב הרבה יותר טוב, ראשית בזכות השינוי המבני, היום לא עובדים עם 24 איגודי ערים, אנחנו עובדים עם 7 מחוזות.

<ליאוניד שיימן: אביא דוגמא קלאסית של משהו שפעם לא היינו יכולים לעשות, למשל לפי תחזית מזג האוויר אמורה להגיע בסוף השבוע, שישי-שבת סופה לאילת, בחיים לפני זה לא יכולנו להוריד 10 כבאים לאילת, צריך אישורים של היושב ראש הזה, של עוד חבר הנהלה הזאת.

<ליאוניד שיימן: 50 כבאים ירדו לאילת בפקודה אחת, נכון שהכל עבר בשלום, אבל היינו ערוכים, דבר שפעם לא יכולנו לעשות.

<שמעון לייני: צריך להבין שבמבנה הארגוני, ליאוניד שיימן התחיל לגעת בנושא, מאותם 24 שירותי כבאות הוקם גוף היררכי, גוף שמזכיר יותר את גופי הביטחון: שירות בתי הסוהר, משטרה, מטה ארצי עם פיקוד ושליטה ברמה הארצית שהוקם ברמה שאינה מביישת גם את צה"ל, זה גוף עם כל האמצעים, שליטה על האמצעים, עם האנשים, תקשורת עם חיל האוויר, עם פיקוד העורף, עם משטרת ישראל, תמונות של מסוק משטרת ישראל – זאת אומרת יש לנו אמצעים רבים לשלוט בכל מה שקורה.

<שמעון לייני: הדבר הכי חשוב, ליאוניד שיימן נגע בזה, זה שיש את הסמכות.

<שמעון לייני: קודם זה היה מאוד מסובך, הייתה איזו הסכמה בעל-פה לסיוע כזה או אחר, בעיקר של שירותי כיבוי קרובים, לא שלא עזרו, עזרו, הגיעו גם משירותי כיבוי אחרים, זה עבד.

<שמעון לייני: זה עבד בסיוע הדדי ולא בסמכות.

<שמעון לייני: ממש לא בסמכות, ממש פחדו בחירום כי בחירום כל אחד היה שומר לפינה ולעיר שלו את הדברים.

<שמעון לייני: הדבר הזה השתנה.

<שמעון לייני: יש שליטה ברמה הארצית, יש הסטת כוחות גם בתחנות, בין התחנות, בין המחוזות.

<שמעון לייני: זה נושא שעבר לשליטה ברמה ארצית.

<שמעון לייני: יש לנו מטה ארצי עם משל"ט (מרכז שליטה), עם אגפים, יש לנו את אגף ההדרכה, אגף משאבי אנוש, אגף המבצעים ואגף בטיחות האש, יש לנו 7 מחוזות המקבילים גם לפיקוד העורף וגם למשטרת ישראל.

<שמעון לייני: זה הרעיון שיהין לנו מחוזות, על זה מדברים גם בוועדת הפנים.

<שמעון לייני: דיבר השר היום שהדבר הזה יתאחד, שנראה מפקד מחוז של משטרת ישראל ומפקד מחוז של כיבוי ומפקד מחוז של פיקוד העורף, שלושה מפקדי מחוזות המדברים באותה שפה בשגרה ובחירום.

<שמעון לייני: זה הרעיון.

<שמעון לייני: כעת גם מד"א בחצי רגל או רגל בפנים, והגנת העורף.

<שמעון לייני: אני מקווה שהכל בעניין זה יסתדר.

<שמעון לייני: מתחת למחוז כמובן יש אותם שירותי כיבוי שהם - - -

אברהם מיכאלי: אנחנו נכניס גם את זק"א וכל הכוחות האלה, יש לי משא ומתן עם המשרד לביטחון פנים.

<ליאוניד שיימן: יש הסכמה.

<ליאוניד שיימן: עכשיו שמענו מהשר שיש כבר הסכמה להעברת מד"א למשרד לביטחון פנים כגוף מבצעי.

<ליאוניד שיימן: עוד נקודה אחת, בעבר אנחנו לא יכולנו לדבר האחד עם השני, הכבאי לא ידע לדבר עם השוטר, כמובן לא עם מד"א.

<ליאוניד שיימן: בשנת 2013 החלפנו את כל תשתית מערך הקשר.

<ליאוניד שיימן: הקשר היום דיגיטאלי ולא אנלוגי.

<ליאוניד שיימן: זו השקעה של כמאה מיליון שקל.

<ליאוניד שיימן: היום מכשירי קשר שלנו בתוך המערך הוא הרבה יותר טוב ואפשר לדבר מהמשל"ט ולשמוע ברמה של מה מדברים בחדר המבצעים באילת.

<ליאוניד שיימן: אבל הדבר הלא פחות חשוב הוא שהכבאי או מפקד הכוחות יכול לדבר עם מפקד במשטרה באותו תדר, אותו מכשיר.

<ליאוניד שיימן: פעם היינו הולכים עם שני מכשירים.

<ליאוניד שיימן: היום כשמד"א הצטרף למשרד לביטחון פנים, בטוח שגם תשתית הקשר שלהם יחבור לקשר שלנו.

<ליאוניד שיימן: כלומר במכשיר קשר אחד אותו קצין יכול לדבר עם המקבילים שלו במשטרה וגם במד"א, במצב חירום זה מאוד קריטי וחשוב.

יואל רזבוזוב: יפה.

<שמעון לייני: אלו המחוזות,נמשיך בנתונים.

<שמעון לייני: השם החדש של המחוזות: "תחנות אזוריות".

<שמעון לייני: המבנה אצלנו כעת היררכי, הכל מפקדים והנהלות.

<שמעון לייני: הנתונים – היום יש לנו בתוך המערך סד"כ של 2,445 עובדים.

<שמעון לייני: 90% מהם עוסקים בתחום המניעה, לחימה ומוקדים ומשל"טים.

<שמעון לייני: אנחנו מתכוננים לקלוט בשנת 2014 עוד 140 עובדים חדשים.

<שמעון לייני: נתוני עולים – מבחינת העולים יש לנו 199 עולים בכל מערך הכבאות - - -

אברהם מיכאלי: רובם לוחמים?

<שמעון לייני: רובם לוחמים.

<שמעון לייני: 90% מהם לוחמים.

<שמעון לייני: אני רוצה להדגיש, היו"ר יואל רזבוזוב נגע בנושא, 60 מ-199 העולים גויסו בשנתיים האחרונות.

<שמעון לייני: עליה של כ- 43% , זו עלייה משמעותית בכל קנה מידה.

אברהם מיכאלי: יש לכם גם עולים וותיקים מתקופות שלפני 20-30 שנה.

<שמעון לייני: הרוב לא מלפני 20-30 שנה, אבל יש משנות - - -

יואל רזבוזוב: אני רואה, היום הם 8%- זה נתון שהוא בסדר גמור, כמובן שאנחנו רוצים תמיד שהאחוז יהיה שווה לערכם באוכלוסייה.

יואל רזבוזוב: באוכלוסייה הם מהווים כ-8%-10% ופה זה 8%, יש כאן פערים, אבל המגמה טובה ותשמרו עליה.

<שמעון לייני: המגמה טובה.

<שמעון לייני: אני אגיד לכם מאיפה חל השינוי.

<שמעון לייני: השינוי חל מכיוון שכל נושא גיוס העובדים עבר רה-ארגון.

<שמעון לייני: גיוס עובדים עד היום היה בתחנות, בכל תחנת שירות כיבוי גייסו את האנשים, כל אחד לפי דרכו ושיטתו, אומנם היו כללים חותכים שאנחנו הנחנו, אבל מעבר לכך הגיוסים היו מתבצעים בתוך שירותי הכיבוי עם הקווים המנחים שלהם, את מי, למה וכמה.

<קריאה: לא הייתה שליטה.

אברהם מיכאלי: ראש העיר והסגן שלו.

<קריאה: הכללים היו מאוד נזילים.

<שמעון לייני: זה לא היה בשליטה שלנו, וכאן חל מהפך.

<שמעון לייני: גיוס עובדים חדשים מנוהל היום ברמה הארצית בכל התפקידים.

<שמעון לייני: נכון ש- 90%-95% הם לוחמים, הגיוס מנוהל ברמה הארצית על פי כללי התקשי"ר, על פי כללי המינויים בשירות המדינה עם סייגים, מיד אגע בנושא מערך הלחימה, אבל באופן עקרוני אנו כפופים לכללי התקשי"ר.

<שמעון לייני: יש פתח לכל מי שרוצה להיכנס למערך הכבאות.

<שמעון לייני: אנו מפרסמים מכרזים בעיתונות ובאתרים, בעיקר למערך הלחימה.

<שמעון לייני: נתונים לגבי הגיוס, שתראו את מספר הלוחמים שנכנסו בשנתיים האחרונות.

<שמעון לייני: אתן דוגמה בתהליך הגיוס האחרון.

<שמעון לייני: בתהליך הגיוס האחרון היו לנו 4,129 מתמודדים, מספר אדיר של מתמודדים.

<שמעון לייני: כל מי שרוצה, אין הגבלה של גיל, מין ושום דבר.

<שמעון לייני: מועמדים שעדיין לא השתחררו מהצבא ואפילו מתחת לגיל צבא, אנשים גם בגילאים נמוכים יותר הגישו מועמדות.

אברהם מיכאלי: כ- 4,000 מתמודדים על כמה משרות?

<שמעון לייני: על 140 משרות, זה מה שיש לנו כל שנה.

<שמעון לייני: מגיעים מכל וכל, נשים, גברים, כל הגילאים גם אנשים בני 54 שמגישים מועמדות, גם בגילאי 18 שאינם מתגייסים ואתה רואה אותם בין המתמודדים.

<שמעון לייני: אגב, יש לנו אחד כזה מלוד, בחור מצוין שסיים את ההכשרה, בחור מוסלמי מעולה.

<שמעון לייני: באמת חבר'ה טובים קלטנו.

<שמעון לייני: מתוך ה- 4,129 600 הם עולים שהגישו מועמדות שאינם ילידי הארץ וגם אחרים, יש מכל וכל.

<שמעון לייני: בסופו של דבר, מתוך 4,129 גייסנו 121 לוחמים.

<שמעון לייני: אתמול היה טקס מאוד מרגש, עמדו על מגרש המסדרים 121 לוחמים חדשים שעברו את כל המסלול, אני אפרט אותו בהמשך.

<שמעון לייני: היותר מרגש בתוך בכל הסיפור הזה הוא שהבחור המצטיין של הקורס שבא לקבל את כנפי הלחימה מהנציב, הוא עולה מסיביר.

<שמעון לייני: בחור בן 26 שירת בצה"ל היה ביחידה 669 – יחידת החילוץ של חיל האוויר.

<שמעון לייני: בחור מצוין, מאוד התלהבו ממנו.

<שמעון לייני: הוא היה מצטיין הקורס.

אברהם מיכאלי: כל ה- 121 יקלטו או שעדיין שומרים אותם?

<שמעון לייני: 121 סיימו, מוכשרים, לוחמים.

<שמעון לייני: אתם תראו את חלקם שהגיעו לכאן היום, חלקם ירדו לתחנות וחלקם ממחר ירדו לתחנות.

<שמעון לייני: ביניהם יש נשים, שתי בנות שסיימו את ההכשרה.

יואל רזבוזוב: סליחה, 600 עולים ניגשו, מתוכם כמה נקלטו?

<שמעון לייני: 13%- נכנסו 15 איש.

<שמעון לייני: נכנסה קבוצה מאוד גדולה, קבוצה מכובדת.

<שמעון לייני: 13% לדעתי זה מכובד, אני חושב שאם נצליח לשמור על האחוזים האלה זה טוב.

אברהם מיכאלי: יש לכם קריטריון לעולה?

<שמעון לייני: במסגרת תהליך המיון אנחנו אוספים את הנתון הזה.

<קריאה: אנחנו לא רוצים להכניס בכוח העדפה מתקנת.

<שמעון לייני: את הנתון הזה אנחנו מבקשים בתהליך הקליטה כדי לבדוק איפה אנחנו ומה הכיוון שלנו.

<שמעון לייני: אבל זה לא נתון ששמנו עליו משהו.

<שמעון לייני: אני רוצה להדגיש לכולם, מה שמוביל זו ההתאמה המבצעית.

<שמעון לייני: קודם כל בודקים את ההתאמה המבצעית.

<שמעון לייני: יש כמה וכמה דברים שחשובים לנו: אנשים שבאים עם רקע לחימה, עם רקע בטחוני, יש להם את האומץ, יש להם את עבודת הצוות, יש להם את הרקע הטכני.

<שמעון לייני: יש כמה תכונות שאנחנו מבקשים לראות במסגרת שרשרת המיונים, כי אלו האנשים שאנחנו רוצים.

<שמעון לייני: אנחנו רוצים שהם ידעו לפעול ברגע הנכון, בזמן הנכון ובסופו של דבר, במידת הצורך יוכלו להציל חיים – זה מה שמוביל אותנו.

אברהם מיכאלי: המקומות שאנחנו נתקעים וזה בכל המערכות במדינה שלנו, בסופו של דבר זה הקידום.

אברהם מיכאלי: בוועדה הציגו לנו הרבה חברות ממשלתיות בגאווה "יש לנו פה עולים, יש לנו כך וכך עולים" – השאלה האם הם נמצאים למטה למטה ולא מתקדמים?

אברהם מיכאלי: בסופו של דבר יש מגמה אותה כולנו מכירים ולא צריך להזכיר אותה, יש צברים, הדוד היה פה, כאן זה הבן-דוד ושם זה השכן שמושכים אחד את השני למעלה, וכאן העולים נופלים.

אברהם מיכאלי: זו מגמה שאנחנו נמנעים.

אברהם מיכאלי: זה נתון מאוד חשוב.

אברהם מיכאלי: ביקשתי גם מכל החברות הממשלתיות לקבל דיווח כל כמה חודשים, איפה נקלטו, מי התקדם, השאלה כמה יוצאים אצלכם לקורסי קצינים?

אברהם מיכאלי: על זה צריך לשים את הדגש.

<שמעון לייני: מיד אני אתן כמה מילים.

<שמעון לייני: אני רוצה לחזור ולהדגיש שמתוך ה- 471 לוחמים שקלטנו יש לנו 60 עולים, זה אותו ה- 13% עליו מדובר.

<שמעון לייני: חבר'ה טובים, אנחנו מנסים למצוא את הכי טובים.

<שמעון לייני: בשבועיים האחרונים אנחנו נמצאים במיונים לשנה הבאה, יש לא מעט אתיופים וגם יוצאי חבר העמים אנשים מאוד טובים, יש המון טובים ולא נצליח לקלוט את כולם.

<שמעון לייני: בשבועיים האחרונים ראינו קרוב ל- 200 מועמדים, לדעתי יכנס נתח משמעותי מהם.

<שמעון לייני: זה קורה באופן טבעי, כשזה יקרה באופן לא טבעי תדלק נורה ונבדוק את הנושא.

<שמעון לייני: בנוגע לקידומים עליהם דיברת, במערך הכבאות יש מסלול מסודר שכל אחד צריך לעבור ובמיוחד מסלול הלחימה.

<שמעון לייני: כעת החבר'ה עברו את התהליך הראשוני, הם הפכו ללוחמים.

<שמעון לייני: בשלב השני, בעוד שנתיים, הם יעברו את השלב המתקדם, לאחר שנתיים הם יצאו לקורס מפקדי צוותים – מוציאים את כולם.

<שמעון לייני: זה השינוי שעשינו, קודם זה היה מוגבל בתהליכים של מכרזים והיה מעכב חלק לא קטן מהאוכלוסייה.

<שמעון לייני: היום עשינו שינוי, כל הלוחמים מגיעים במחזורים מסודרים לקורס מפקדי הצוות.

<שמעון לייני: לאחר שלוש שנות ניסיון כמפקד בפיקוד הזוטר יש להם אפשרות להיכנס למסלול הקצונה.

<שמעון לייני: אני יכול לומר לך שכן יש אצלנו - - -

אברהם מיכאלי: מה הסטאטוס של הלוחמים היום?

<שמעון לייני: אזרחים.

יואל רזבוזוב: נראה שאנחנו נשארים עדיין עם אותה בעיה, שלא נדע, אני מטפל עדיין בעניין הכבאי שנספה בכרמל ולא מכירים בו.

<שמעון לייני: יש עבודת מטה אחרת של חוק חללי הגנה אזרחית שהשר יובל נאמן הוביל.

<שמעון לייני: כעת מנסים להשלים את החקיקה.

<שמעון לייני: זה סיפור אחר.

אברהם מיכאלי: זה דומה לצבא מבחינת קידום בדרגות?

אברהם מיכאלי: איך הם מתקדמים?

אברהם מיכאלי: אזרחים מתקדמים בדרגות?

<שמעון לייני: במסלול הלחימה יש גם מסלול קידום, אנחנו מאוד דומים בעניין הזה לצבא.

<שמעון לייני: בכל שלב יש פז"מ (פרק זמן) והכשרות לקבלת דרגות.

<שמעון לייני: המסלול דומה, הדרגות הן דומות.

אברהם מיכאלי: אזרחים מנסים להידמות לצבא.

אברהם מיכאלי: כל הכבוד.

אברהם מיכאלי: זה משהו כאן - - -

<שמעון לייני: העניין של הדרגות זה לא דבר חדש והוא מאז הקמת הכבאות, זה משהו שמלווה אותנו לאורך כל הדרך.

<שמעון לייני: נכון, זה גוף אזרחי ואני מסכים איתך, זה גוף שהוא יותר בטחוני מאזרחי.

<שמעון לייני: אבל אתה נכנס כאן להסכם הקיבוצי.

אברהם מיכאלי: הייתי מעורב במחלוקת שבהסכם, שהעובדים מרגישים שמקפחים אותם וכו' וכו'.

<שמעון לייני: אני רוצה לומר שיש כן קידומים.

<שמעון לייני: רק לאחרונה היו שניים שמונו לתפקידים מאוד בכירים ברמ"ח בטיחות ירושלים יורי ודוד מבאר שבע, רמ"ח בטיחות של מחוז דרום.

<שמעון לייני: וגם ליאונד שמונה לאחרונה לראש ענף אצלנו.

<שמעון לייני: בהחלט הם מתקדמים ויש לא מעט קצינים.

<שמעון לייני: לנו אין בעיה עם זה.

יואל רזבוזוב: בנוגע להכשרה, למשל במבחני המיונים, יש כאלה שיש להם בעיה בשפה.

<שמעון לייני: לפני שנתייחס לזה אני רוצה לומר בנוגע למסלול.

<שמעון לייני: המסלול היום הוא מסלול של כחודשיים מיונים, מפרסום, יש רישום.

<שמעון לייני: הם עוברים את השלב הראשון, היום הראשון – שלב שעבר אותו מחזור ס"א ס"ב - אגב, יושב כאן פיודור שעליו דיברתי קודם, סיים אתמול בטקס מאוד מרגש, במסלול היום הראשון של תהליך הגיוס אנו בודקים שלושה פרמטרים: בוחן כושר, הכושר הטכני וגם בדיקה מסוימת בעניין של פחד גבהים אם אין בעיה לטפס על סולמות.

<שמעון לייני: זה השלב הראשון שהם עוברים.

<שמעון לייני: מי שעובר את השלב הוא עובר את השלב הבא והוא מכון השמה.

<שמעון לייני: מיד נפרט את התהליך.

<שמעון לייני: במכון ההשמה אנחנו בודקים כישורים אישיים וסימולציה קבוצתית, כי כל עניין עבודת הצוות הוא עקרון חשוב בעבודת הכבאי.

<שמעון לייני: גם זה נבחן ביום הזה.

<שמעון לייני: רק מי שעובר אותו בציון עובר, עדין הציון עובר אינו מספיק, אתם יודעים כי בסופו של דבר אנחנו צריכים רק 140 בשנה, וכמובן את הטובים ביותר, מי שעובר את היום הזה עובר למכון לרפואה תעסוקתית.

<שמעון לייני: יש חוברת תקנות מאוד מפורטת לגבי כל המגבלות הרפואיות האסורות ללוחם אש – רק אם הוא עובר את כל התהליך הזה, רק אז הוא מגיע לוועדת בוחנים או לוועדת קבלה.

<שמעון לייני: בוועדה יושבים מפקדים, מפקדי שירות שהם ברמות טפס"ר.

<שמעון לייני: הוועדות שאנו עושים היום כוללות שלושה-ארבעה מפקדי שירות, מה שנקרא מפקדי איגודים, מפקדי משאבי אנוש וגם ייצוג של חברי ארגון הכבאים.

<שמעון לייני: בוועדה הזו נותנים להם הערכות ומדרגים אותם.

<שמעון לייני: מי שמקבל את הדירוג הגבוה ביותר, במספר שאנחנו צריכים, מגויס ונכנס למסלול.

<שמעון לייני: ביקשנו מוועדת בחינות לתת העדפה מתקנת לאוכלוסיית יוצאי אתיופיה, קיבלנו על כך אישור.

<שמעון לייני: ראש אגף מכרזים בנציבות שירות המדינה נתן לנו אישור להכניס אותם בתנאי שהם הגיעו לציון המינימום.

<שמעון לייני: זאת אומרת שיש ציון מינימום שנקבע בנציבות שירות המדינה, הם לא הגיעו לציונים הגבוהים ביותר ואנחנו נותנים להם את ההזדמנות להשתתף בוועדות.

<שמעון לייני: ראיתי חלק מהם ולהערכתי חלקם יקלטו.

<שמעון לייני: .

<שלה דיין הרבג'יו: אני מרכזת תקציבים ויועצת ארגונית.

<שלה דיין הרבג'יו: במסגרת המיונים שאנחנו עושים אנחנו נעזרים במכוני השמה בשתי נקודות.

<שלה דיין הרבג'יו: הנקודה האחת אותה הסביר שמעון לייני בהרחבה, היא בכניסה לארגון, ועוד נקודה מרכזית היא לפני קורס קצינים.

<שלה דיין הרבג'יו: החשש הגדול, שאני מבינה שאתה מביע, זה דווקא במקומות האלה כי המבחנים בדרך כלל הם מבחנים בעברית, והם מבחנים מלחיצים.

<שלה דיין הרבג'יו: כשאנחנו מתדרכים את המכון, בכל פעם אנחנו עושים את התדרוך הזה מחדש, אנחנו מתייחסים לכל סוגי האוכלוסיות המיוחדות.

<שלה דיין הרבג'יו: מעריכי הבחינות הם פסיכולוגים, הם בהחלט מודעים ויודעים שהאדם הוא עולה.

<שלה דיין הרבג'יו: אנחנו נותנים הוראה מאוד מפורשת לא להתייחס, אם זה עולה, לקריטריונים בעברית, אבל כן מתייחסת לכישורי השפה שלו כדי לבדוק את רמת האינטליגנציה ולאו דווקא כדי לבדוק האם הוא כותב בעברית נכונה.

<שלה דיין הרבג'יו: הכישורים שאנחנו בודקים הם כישורים אישיים.

<שלה דיין הרבג'יו: כלומר, יכולת להסתדר בצוות, יכולת עמידה בלחץ, דברים שנדרשים באופן מקצועי מהכבאים.

<שלה דיין הרבג'יו: הדגש במיוחד על הכישורים הנדרשים מכבאי, לכן אין לי בעצם אוכלוסייה שאני חותכת אותה, כלומר 'רק אוכלוסייה הזאת תיכנס'.

<שלה דיין הרבג'יו: כל אוכלוסייה יכולה להיכנס.

<שלה דיין הרבג'יו: התוצאות ששמעון לייני הראה, השוני בין גיוסים בעבר זה דווקא בזכות תהליך הגיוס שלנו שהפך להיות תהליך שמאפשר את השוויוניות.

<שלה דיין הרבג'יו: בתהליך הקודם לא הייתה לנו את הסמכות, לא הייתה לנו את היכולת להפעיל את תהליך הגיוס.

<שלה דיין הרבג'יו: לא אנחנו גייסנו ובהכרח זה לא נעשה באופן הזה.

<שלה דיין הרבג'יו: עכשיו אנחנו כן מגייסים, כולל נשים וכולל גם בקידום.

<שמעון לייני: יש בגיוסים הכל מכל.

<שמעון לייני: נשים, גברים, עולים, בני מיעוטים, כל הגילאים – אנחנו רואים הכל.

<שמעון לייני: אגב, יש לנו שניים ממזרח ירושלים שסיימו את הקורס הזה.

<שמעון לייני: אנחנו רוצים לתגבר את תחנת וואדי ג'וז, יש לנו שני חברים שסיימו בהצלחה.

<שמעון לייני: יש לנו אחד נוסף ממזרח ירושלים המתוכנן להיכנס לקורס הבא.

<שמעון לייני: כלומר יש לנו הכל מכל.

<שמעון לייני: יש גם קצין ממזרח ירושלים.

<שלה דיין הרבג'יו: חשוב לציין, אנחנו מכוונים למקצועיות של הכבאי, פועל יוצא מכך שאנו פונים לכל האוכלוסייה.

<שלה דיין הרבג'יו: אין לנו אפילו צורך לכוון, אנחנו רואים את המגמה שאוכלוסיות רחבות נכנסות מעצם הרצון להיות כבאי.

<שלה דיין הרבג'יו: אנחנו לא עושים משוא פנים.

<שמעון לייני: אנחנו רואים את זה בראיונות.

<שמעון לייני: אנחנו שואלים למה לא ניסת קודם, אנחנו רואים לא מעט אנשים איכותיים, הוא אומר 'לא היה טעם להתאמץ כי לא היה סיכוי'.

<שמעון לייני: זה מפשט שחוזר על עצמו.

יואל רזבוזוב: זה משפט ששמעתי מתישהו, אני שמח שהמצב השתנה ובאמת אתם מתקדמים.

יואל רזבוזוב: אנחנו כוועדה נבדוק שהמגמה מתמשכת.

יואל רזבוזוב: באמת ראוי לציין את מה שאתם עושים.

יואל רזבוזוב: רואים בתקופה האחרונה מה שאתם עושים.

אברהם מיכאלי: עדיין אני לא מבין איך תשלים את הפער לנתון אליו אתם שואפים.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לתת להם יותר כסף.

אברהם מיכאלי: אתם באים אלינו כדי שנעזור לכם לגייס כסף.

<שמעון לייני: אין לנו בעיה עם זה, אנחנו עובדים, אין בעיה של שעות עבודה, אנשים עובדים יומם ולילה ואם צריך עוד ועוד גיוס אנחנו נעשה.

<שמעון לייני: אם יהיה תקציב נעשה.

<שמעון לייני: יש אפשרות שנכשיר בבית הספר, אבל זה התקציב שקיבלנו, יש לנו 140 עובדים בכל שנה, אם יהיו עוד 100, נגייס עוד 100.

אברהם מיכאלי: איפה בא לידי ביטוי השירות האזרחי וגם המתנדבים מקרב הנוער?

אברהם מיכאלי: הגדלתם את הסיוע מהם?

אברהם מיכאלי: זה בעצם תקציב נוסף.

אברהם מיכאלי: לדעתי יש היום מגמה להגדיל את זה.

<שמעון לייני: יש מגמה להגדיל.

<שמעון לייני: לשר יש יד גדולה מאוד להגיע למעלה מ- 10,000 מתנדבים, אנחנו בכיוון.

<שמעון לייני: ישנן הרבה יחידות מתנדבים שהוקמו ובהרבה מאוד מקומות יש יחידות מתנדבים, יש לנו המון מתנדבים באזור יהודה ושומרון.

<ליאוניד שיימן: אנחנו גם תומכים בהם, אנחנו נותנים לכל יחידה כזאת רכב, ציוד.

יואל רזבוזוב: איך נראית יחידת מתנדבים כזאת?

<ליאוניד שיימן: יחידה היא בערך 20 איש.

<ליאוניד שיימן: היא נמצאת במקום שאין בקרבתו תחנת כיבוי.

<ליאוניד שיימן: הם עוברים אצלנו הכשרה.

<ליאוניד שיימן: אנחנו מציידים את כולם בציוד כיבוי, ציוד מיגון תקני וקונים להם רכב.

<ליאוניד שיימן: כלומר, את התגובה הראשונה, באירוע, שרפה או אירוע אחר הם נותנים - - -

אברהם מיכאלי: מדובר בכ- 400 איש.

אברהם מיכאלי: מתנדבים הם מבוגרים, והסיוע הם בני נוער.

אברהם מיכאלי: אני מניח שזה מסייע לכם בעניין כוח אדם.

<שמעון לייני: זה מקל ללא ספק, אבל אנחנו עדיין מדברים על תומכי לחימה במקומות מרוחקים שנותנים את המענה הראשוני עד שמגיעים צוותי הכיבוי המיומנים.

אברהם מיכאלי: כמה קלטתם משירות אזרחי בשנים האחרונות?

<שמעון לייני: משירות אזרחי מעט.

אברהם מיכאלי: מה הסיבה?

אברהם מיכאלי: אני יודע שהיום המדינה, הממשלה מוכנה להביא כמה שיותר אנשים שמתגייסים לשירות אזרחי בכבאות.

<שמעון לייני: יש לנו קרוב 50 מהשירות האזרחי, זה מעט מאוד.

<שמעון לייני: לצערי מרביתם הם בני מיעוטים בצפון.

<שמעון לייני: הייתה לנו קבוצה של דתיים באשדוד שסיימה.

<שמעון לייני: היא עזרה בתחום המניעה.

<שמעון לייני: אנחנו שעשינו המון מפגשים, ניסינו מספר פעמים למנף את הנושא עם שר שלום ג'רבי.

אברהם מיכאלי: אני ידוע כי בזמנו הייתה פנייה אלינו וביקשו שנעזור בקטע הזה.

אברהם מיכאלי: לדעתי יש גם נכונות.

<ליאוניד שיימן: שמענו גם על שירות לאומי.

<שמעון לייני: אנחנו פתוחים וערוכים לעניין הזה.

<שמעון לייני: כרגע יש לנו, בעיקר בני מיעוטים בצפון - - -

אברהם מיכאלי: לכם משתלם להכשיר?

אברהם מיכאלי: הם לא באים לשרת 20 שנה, כמה זמן הוא ישרת?

אברהם מיכאלי: אתה מכשיר, אתה משקיע בו, המדינה מתקצבת, האם זה כדאי?

<שמעון לייני: בתחילת הדרך הוצעו לנו 200 תקנים כאלה והעניין לא מטפס למרות שעשינו כמה מפגשים וניסנו לעודד.

<מרק טובלם: אני ראש ענף תקציבי הכנסות ברשות הכבאות.

<מרק טובלם: רציתי לציין עוד מספר דברים - - -

אברהם מיכאלי: אחר כל המהפך המחירים השתנו?

<מרק טובלם: האגרה.

אברהם מיכאלי: מטפס כלפי מעלה, מסכן האזרח מישהו הזעיק לו כבאי והוא צריך - - -

<מרק טובלם: האגרה קיימת עם אותם המחירים למעלה מעשרים שנה במסגרת תקנה בחוק, כמובן עם הצמדה וכדומה.

<מרק טובלם: אלו אותם מחירים שנקבעו בזמנו.

<מרק טובלם: במשך זמן לא קטן אנחנו עושים עבודה כדי לעדכן את האגרות.

<מרק טובלם: המטרה הסופית היא לשקול ביטול חיוב אגרות מבצעיות.

<מרק טובלם: הנושא הזה עדיין בעבודה, בסופו של דבר נגיע גם לוועדת הכספים של הכנסת כדי לקבל אישור.

<מרק טובלם: עדיין אנחנו לא שם, אנחנו עדיין בתהליך.

<מרק טובלם: אני רוצה להדגיש נקודה אחת כדי להגדיר את הבעיה התקציבית ברשות הכבאות.

<מרק טובלם: אכן נכון שעם חתימת "חוק הכבאות החדש" אושר תקציב של 1,250 מיליארד, זה נשמע סכום עצום לפרק זמן של שש שנים, אבל הסכום הזה כשפורטים אותו לפרוטות מבינים שרק תהליך קליטה של 140 עובדים שכולל עובדי מינהלה ורוב מוחלט של לוחמים, מדובר על 840 עובדי כבאות חדשים במסגרת התר"ש.

<מרק טובלם: עלות ההעסקה של למעלה מ- 840 איש היא למעלה מ- 500 מיליון שקל במצטבר בשש שנים.

<מרק טובלם: כלומר בתקציב של 1,250 מיליארד בפועל הכולל גם בינוי, תוספת כמה תחנות, הצטיידות, החזקת התחנות חדשות, השלמת פערים – למעשה מדובר בסכום שהוא מתחת ל- 700 מיליון.

<מרק טובלם: הנקודה השנייה, אותה ציין ליאונד שיימן בנוגע לחוסר בכבאיות.

<מרק טובלם: במסגרת התר"ש בטווח שש שנים אנו מתכוננים לקנות כ- 150 כבאיות.

<מרק טובלם: רק כדי לשבר את האוזן, אותן כבאיות יחד עם כמה רכבים לבנים שאנחנו צריכים למניעת דליקות, מדובר בלמעלה מ- 400 מיליון שקל רכש.

<מרק טובלם: אתם מבינים את סדרי הגודל עליהם מדובר?

<מרק טובלם: בינוי התחנות, גם זה נושא שעלה בוועדת הפנים, לפי אותה עבודה של הטכניון נמצא שיש צורך בכמעט 240 תחנות.

<מרק טובלם: היום, עוד לפני הרפורמה, התחלנו ב- 105 תחנות.

<מרק טובלם: מתוכנן בתר"ש, באותו כסף שיש לנו, אנחנו מדברים על תוספת של 34 תחנות.

<מרק טובלם: אנחנו עדין רחוקים מהיעד.

<מרק טובלם: זו בעצם תשובה למה שציינת קודם לגבי הפערים, אנחנו מתקרבים ליעד, אבל עדיין לא מגיעים למטרה לא בתר"ש הזה וכנראה גם לא בתר"ש הבא.

<מרק טובלם: נקודה נוסף שכדאי לציין, תקציב הכבאות בחלקו הגדול, בערך כ- 40% ממנו, מותנה בהכנסה.

<מרק טובלם: חלק אחד זה אותן אגרות וחלק השתתפות הרשויות שהיה במבנה איגודי ערים שאותן רשויות השתתפו.

<מרק טובלם: כמובן שעם אישור החוק השתתפות הרשות הולכת ופוחתת בחמש השנים הקרובות עד שתבוטל לגמרי.

<מרק טובלם: בעצם "האוצר" לוקח את ההשלמה של התקציב שהיה מהרשויות.

<מרק טובלם: צריך לזכור שהתקציב הזה מותנה בהכנסה ועל כן נדרשת פעילות מאומצת גם מול הרשויות לגבייה וגם במסגרת האגרות ופעילות המניעה.

<מרק טובלם: ללא התקציב הפעילות שלנו תפחת – צריך לממן אותה.

יואל רזבוזוב: תודה, אני מבין שהעלתם את הנקודה הזאת בוועדת הפנים ובעצם השר יודע, תפקידו ללכת לשר האוצר ומשם לקבל.

יואל רזבוזוב: נכון שאמרת שהסכום נשמע גדול, אבל בסופו של דבר הוא פרוס לשש שנים, ויש לכם משימות ויעדים לשש שנים, זה לא מספיק.

יואל רזבוזוב: ברור שזה לפי סדר עדיפויות.

יואל רזבוזוב: אם יש דברים נקודתיים תמיד נעמוד לרשותכם.

<אסתי איוב: אני נציגת הסוכנות היהודית.

<אסתי איוב: ראשית אני מברכת על היוזמה, על ההתכנסות.

<אסתי איוב: שנית, אני מצדיעה לאנשי כבאות והצלה, כי זה לא עוד מקום עבודה, לפעמים זה לקפח חיים.

<אסתי איוב: אני מצדיעה על כך.

<אסתי איוב: אני רואה שיש כ- 31 מהקהילה האתיופית.

<אסתי איוב: אני חושבת שזה לא מספיק.

<אסתי איוב: אני לא אומרת שתעשו הפלייה מתקנת, אך יחד עם זאת הקהילה מונה 140 אלף ורובם צעירים ורובם ותיקים משנות ה-80 וה-90.

<אסתי איוב: יתכן שהם לא ניגשו, אני לא יודעת כמה הגישו מועמדות, אולי בגלל שההורים שלנו הם לא אנשים יוצאי צבא, אחרי תואר ראשון או שני, יכול להיות שהם לא חשופים לתקשורת, לא לכתובה ולא לאלקטרונית והטלוויזיה, כדי להגיש מועמדות.

<אסתי איוב: אני בטוחה שמתוך ה- 140 יש גם לוחמים וגם אקדמאיים.

<אסתי איוב: אני בטוחה שלא רק לוחמים אתם צריכים אלא גם אנשי מינהלה, מנהלי חשבונות ובכלל פקידות אתם צריכים.

<אסתי איוב: לדעתי 31 איש מהקהילה זה לא מספיק.

<אסתי איוב: אם אתם צריכים עזרה בגיוס אנשים, כמובן מתאימים, אנחנו נשמח לעזור.

אברהם מיכאלי: כשמתפרסם מכרז אתם מפרסים גם באמהרית?

<שמעון לייני: לא.

אברהם מיכאלי: זה כשל.

<שמעון לייני: גם בפרסום של נציבות שירות המדינה, בעברית.

<אסתי איוב: אני מדפדפת לפעמים ואני לא רואה, אבל יש רדיו באמהרית וגם טלוויזיה באמהרית.

יואל רזבוזוב: רצוי שתרשמו את זה לפניכם.

אברהם מיכאלי: היום זה קל, זה לא בלתי אפשרי לקחת את המודעה שאתם מפרסמים ולפרסם אותה גם באמהרית, אגב ברוסית אתם כן מפרסמים.

<אסתי איוב: אמרת קודם שהם באמת לא עברו את מבחן נציבות המדינה, וקיבלתם אישור.

<אסתי איוב: יחד עם זאת אני בטוחה שיש מוכשרים אחרי תואר ראשון ושני שיכולים להיקלט, אבל הם לא חשופים לתקשורת, לא לכתובה ולא האלקטרונית.

יואל רזבוזוב: כמו שציינתי, החבר'ה שמתגייסים הם בדרך כלל חבר'ה צעירים, חבר'ה צעירים אחרי צבא והשליטה בשפה טובה.

יואל רזבוזוב: אבל יש משרדים שאנחנו מכריחים לפרסם בשפות שונות לעולים.

יואל רזבוזוב: כאן זה לא בהכרח.

יואל רזבוזוב: כאן איפה שאתם מזהים, אתם דינמיים, אנחנו לא מכתיבים כי בסופו של עניין המגמה חיובית, אומנם עדיין לא מספיקה.

יואל רזבוזוב: אני מסכים שגם עולים יוצאי אתיופיה וגם יוצאי ברית המועצות המגמה היא טובה.

יואל רזבוזוב: אנחנו כוועדה נעקוב אחרי זה, בסופו של דבר יש גופים שלהם אין שום אינטרס ולא עושים דבר.

יואל רזבוזוב: שם אני מזהה בעיה.

יואל רזבוזוב: פה אני רואה גוף עם אינטרס וקולט.

<אסתי איוב: אני רק אחדד.

<אסתי איוב: אני מתייחסת לחבר'ה צעירים שיודעים עברית, הם יודעים עברית הם אחרי צבא, אחרי תואר ראשון וגם אחרי תואר שני, אבל בגלל ההישרדות היומיומית, העבודה, הם חוזרים מאוחר, אין להם חשיפה.

<אסתי איוב: אבל אם זה יופיע באמהרית האישה תוכל לומר לו, ההורים, השכן והוא ייחשף יותר לעניין.

יואל רזבוזוב: קיבלו כאן את ההערה.

<שמעון לייני: ראשית אני מקבל את ההערה, אבל בו נסתכל גם על הנתונים.

<שמעון לייני: מתוך ה- 31 שיש לנו, 13 גויסו רק בגיוס - - -

יואל רזבוזוב: ביחס למספרם באוכלוסייה, יוצאי ברית המועצות למשל - -

<שמעון לייני: את צודקת בהחלט.

<שמעון לייני: ביום ראשון ראינו, היו לפחות עשרה וחלקם היו אקדמאיים, אנשים מאוד מוכשרים, יוצאי יחידות קרביות.

<שמעון לייני: להערכתי הם גם יתקבלו.

אברהם מיכאלי: צריך להגביר את המודעות, את צודקת.

יואל רזבוזוב: אני יוכל לומר לך שיוצאי אתיופיה ביחס לשיעורם באוכלוסייה נמצאים מעל, העולים יוצאי ברית המועצות הם אלה שנמצאים מתחת.

יואל רזבוזוב: לא נתמקד בזה עכשיו.

יואל רזבוזוב: ניתן ללוחמים לומר כמה מילים, בבקשה תאמרו כמה מילים, איפה אתם משרתים?

<אילן פרברזב: אני עובד בתחנה אזורית נתניה השייכת לאזור מרכז.

<אילן פרברזב: אני כבאי, 'לוחם אש' חדש, אני עובד במערך כשנתיים.

<אילן פרברזב: נכנסתי אחרי הרפורמה, אחרי אסון הכרמל.

<אילן פרברזב: עברתי את כל התהליך.

<אילן פרברזב: קודם הייתי ספורטאי - -

אברהם מיכאלי: כספורטאי לא הייתה לך תעסוקה נוספת?

<אילן פרברזב: הייתי ספורטאי, לאחר מכן הייתי בחו"ל, חזרתי ונכנסתי למערך הכבאות.

<אילן פרברזב: עברתי את כל התהליך עליו דובר כאן, החל מוועדת קליטה הכוללת מבחן, וועדה רפואית, וועדת קבלה של כל המפקדים.

<אילן פרברזב: לאחר מכן עברנו קורס של ארבעה חודשים.

<אילן פרברזב: לדעתי זה קורס חשוב מאוד כי הוא נותן את האמצעים ההתחלתיים לעבוד במערך הזה.

<אילן פרברזב: לאחר מכן התחלתי לעבוד בשירות בתחנה עצמה.

<אילן פרברזב: מה שחשוב בעבודה הזאת הוא הניסיון והידע.

<אילן פרברזב: את הניסיון ואת הידע אנחנו רוכשים יום-יום בעבודה שלנו.

<אילן פרברזב: אני רוצה לציין את מפקד התחנה שלי ואת מפקד המשמרת שלי שמולם אני עובד.

<אילן פרברזב: חשוב מאוד לציין שיש המשכיות, יש דרך ואני מרגיש בעצמי שהם כן רוצים ללמד, כן רוצים לקדם כבאים חדשים שמגיעים.

<אילן פרברזב: אנחנו עשרה שהגיעו מכל האזורים.

<אילן פרברזב: יש את הנכונות ולנו החדשים חשוב להרגיש את זה כדי לקדם הלאה.

<דורון לוי: שים לב שהוא אמר חדשים ולא עולים חדשים, חדשים, כי זה חלק בלתי נפרד.

יואל רזבוזוב: האינטגרציה והקליטה טובים.

יואל רזבוזוב: הם ביחד.

<אילן פרברזב: זה כמו משפחה.

<אילן פרברזב: אני רוצה לומר שהכבאי עובד 24/48.

<אילן פרברזב: אני 'לוחם אש' העולה היחידי בתחנה אצלנו.

<אילן פרברזב: אני רוצה לומר מילה טובה למפקדים שלי בתחנה באופן אישי על הקבלה שלי.

יואל רזבוזוב: זו תחנה ששולטת על אזור נרחב.

<שמעון לייני: ב-11 בדצמבר הוא סיים את תקופת הניסיון וקיבל מינוי לא מזמן.

<שמעון לייני: פיודור רק מתחיל מהיום את תקופת הניסיון שלו לשנתיים הקרובות.

<שמעון לייני: אנחנו כאן שני דורות.

<פיודור סובולב: סיימתי עכשיו את הקורס, כביכול.

<פיודור סובולב: הייתי לוחם ב- 669 חילוץ והצלה.

<פיודור סובולב: עניין החילוץ קרוב אלי.

<פיודור סובולב: מבחינת הקליטה באמת כל הכבוד גם לסגל שעבד וטרח, הם לא הרפו במבחנים, אבל כל הזמן עזרו בין אם היה צורך בסיוע בשפה ובדברים אחרים.

<פיודור סובולב: ממש לא הייתה בעיה.

<פיודור סובולב: עליתי בשנת 1997 מסיביר.

<פיודור סובולב: כעת אני גר עם חברה לבד.

<פיודור סובולב: אמא ואחים כאן בארץ.

<פיודור סובולב: דיברו כאן הרבה בעניין הכספים והייתי רוצה גם אני לגעת בנושא, יש עניין מאוד חשוב בבית הספר.

<פיודור סובולב: בסך הכל ההתרשמות הראשוני של מי שמתגייס וגם של מי שמגיע היא מבית הספר.

<פיודור סובולב: הגיבוש הראשוני שאנחנו מתחילים מבית הספר, חשוב לציין שהוא הולך על שביל של סופרלנד, יש כביש פתוח, הריצה של 2,000 מתחילה בכביש הפתוח.

<פיודור סובולב: זו נקודת דגש שחשוב לציין שיש צורך להזיז או להסדיר מסלול מסודר לכל הגיבושים ולאימונים העתידיים.

<פיודור סובולב: המסלול מאוד קטן ביחס לכל המערך.

<פיודור סובולב: אני מאוד גאה להיות חלק מהמערך ונכנסתי אליו בלב שלם ובתקווה שלאורך שנים אזוז קדימה.

<פיודור סובולב: אני מציין את עניין בית הספר כי זה מה שראיתי בתקופה של ארבעה וחצי חודשים.

<פיודור סובולב: בית הספר הוא מאוד קטן גם לקליטת כל האנשים, גם בעניין מסלול הריצה, אין שם מקום לרוץ.

<פיודור סובולב: המבחן מתבצע בעצם בכביש פתוח שרכבים עוברים בו.

<שמעון לייני: אם אנחנו מדברים על מהפך, ויש פה את הותיקים, אם היה קורס אחד-שניים היום כבר לא עומדים בקצב הקורסים.

<שמעון לייני: לצערנו, אנחנו מבזבזים כסף כדי למצוא מקומות בחוץ כדי לעשות קורסים במקביל.

<שמעון לייני: יש קורסים שנעשים במקומות אחרים.

אברהם מיכאלי: מי עושה את הכשרת הספורט?

<פיודור סובולב: גם לגבי הספורט יש לי כמה הערות.

<פיודור סובולב: נושא הספורט בבית הספר כרגע חלש, אני בעצמי רץ גם במרתונים, אני מתאמן ואוהב ספורט, אבל אין תכנית ספורט מסודרת.

<פיודור סובולב: אין קצין ספורט בבית הספר, בכל פעם הינו הולכים מכאן לשם.

<פיודור סובולב: פעם היה מתנדב מראשון לציון והוא גם זה שעשה לנו את הבדיקות.

יואל רזבוזוב: עכשיו אני עושה שינוי מערך של הספורטאים המצטיינים בצבא, אני כן רוצה לשלוח אותם כדי שיתרמו במקום שגירפו עלים.

יואל רזבוזוב: כל הספורטאים שיכנסו - - -

<שמעון לייני: יש לנו וועדת ספורט ויש שם הרבה מאוד נציגים.

<שמעון לייני: חבר'ה מצוינים.

יואל רזבוזוב: שלום וברכה, מצטרף שחר איילון.

<שחר איילון: יש לנו את מפקד 669, יש הרבה חבר'ה מצוינים.

יואל רזבוזוב: קיבלתם הרבה מחמאות.

<פיודור סובולב: בתור אחד המייצג את הקורס וסיים את בית הספר.

<פיודור סובולב: חוץ מבית הספר עדיין לא ראיתי דבר, לכן הנושאים שעומדים כרגע לנגד עיניי הם מסלול מסודר בבית הספר לבטיחות של האנשים כי אנחנו רצים על כביש פתוח, מתקנים נוספים כמו המתקן בעכו שיש בו מסלול הלוך-חזור שאפשר לעשות בבית הספר בלי לצאת וכדי לעלות את המקצועיות של הלוחמים, זה גם יראה הרבה יותר טוב שלא נהייה במקום קטן.

<פיודור סובולב: יש עוד כמה דברים הנוגעים ללוגיסטיקה, שכל הציוד יהיה בבית הספר ושלא נצטרך לקחת בכל פעם מהתחנות רכב או ציוד כשצריכים.

<פיודור סובולב: בית הספר מייצג את עצמו והוא מערך שגדל.

<פיודור סובולב: הפנים הראשונות שאני רואה כשאני מגיע זה בית הספר והוא הפנים של המערך.

<פיודור סובולב: שבית הספר יראה כמו שצריך.

<שחר איילון: אנחנו עשינו תחרות של ארבעה משרדי אדריכלים גדולים על איך יראה המתחם.

<שחר איילון: זה לא רק המבנה של אולם הספורט או המגורים או הסימולטור, אלא לראות את כל המתחם באופן כללי.

<שחר איילון: קיבלנו את העבודות.

<שחר איילון: כעת אנחנו צריכים לקבל את ההחלטה איזה משרד אדריכלים יוביל אותנו להיתר הבנייה.

<שחר איילון: אנחנו מתוכננים לבנות את המתחם החדש בתוך חמש שנים.

<שחר איילון: אי אפשר לבנות אותו ביום אחד כי בניית המבנים היא בנייה הדרגתית.

<שחר איילון: בסופו של דבר, אני מעריך שתוך חמש שנים יהיה בית ספר ברמה שתעמוד באופן מלא ברמה אירופאית, רמה אמריקאית.

<שחר איילון: זה מיועד להיות בראשון לציון ששם יש לנו 14 דונם שקיבלנו מהעירייה, זה בדרך לים, במערב.

<שחר איילון: בכניסה לעיר זו התחנה.

<שחר איילון: אנחנו מקבלים את הקרקע, מוציאים היתרי בנייה ולמעשה יוקם בו סימולטור, מרכז מבקרים לחינוך הדור הצעיר, מוזיאון, יהיה אולם ספורט ומבנה מגורים של 200 לוחמים, אודיטוריום ואנדרטה שלנו, סימולטור מודרני, שם יהיה מטה הנציבות יחד עם בית הספר, מטה בית הספר, כיתות וכל מה שקשור.

יואל רזבוזוב: וזה בתקציב הרפורמה?

<שחר איילון: מתוך 1,250 מיליון.

אברהם מיכאלי: יש לכם הרבה משימות.

אברהם מיכאלי: שמענו כאן על הרכש שאתה מבצע, על התקנים והרכישות.

<שחר איילון: יש לנו כסף, כי אנחנו החתמנו, והכנסת עודדה, יושב ראש וועדת הפנים דאג לכך שהאוצר יחתום איתנו הסכם לחמש שנים, עד 2018.

<שחר איילון: אנחנו מוגנים ולכן התקציב מוכר לנו, הוא מתוכנן עד 2018.

<שחר איילון: אנחנו יודעים כמה תחנות כיבוי יהיו, כמה כבאיות יהיו, כמה לוחמים.

<שחר איילון: אנחנו מוספים עוד 840 אנשים, אנחנו יודעים בדיוק איך יראה מערך הכבאות בשנת 2018 כולל מתחם בית הספר.

<שחר איילון: מה שצוין זה דבר נכון, המתקנים שלנו הם מתקנים בסיסיים, לא מתאימים לכבאות מודרנית, לא מתאימים לאימונים כמו שצריך.

<שחר איילון: ההערה היא הערה נכונה והיא לא רק הערה, אם מדברים על עולה חדש כמו 'לוחם אש' - - -

יואל רזבוזוב: הוא דיבר שהוא בתוך קבוצה, אילן בתחנה בנתניה והוא מרגיש שם כמו משפחה.

יואל רזבוזוב: אתה לא מרגיש את עצמך עולה, אתה לא מרגיש את עצמך מיוחד.

יואל רזבוזוב: נגעתי דווקא בנושא של הספורט, זה נושא שאני אוהב.

יואל רזבוזוב: הלכנו על איזו תכנית, בדקתי בעולם וזה מקובל.

יואל רזבוזוב: ספורטאים אחרי שהם פורשים הם פורשים עם פציעות ומינוס בבנק לא נשאר להם כלום, בעולם מקובל שהם משתלבים במשטרה, במערך הכבאות וכדומה.

יואל רזבוזוב: יכול להיות שאתם תקלטו כמה תקנים כאלה כל שנה וזה ישפר לכם את עניין הכושר הגופני.

<שחר איילון: זה בדיוק מה שאנחנו עושים.

<שחר איילון: ראשית ארגון העובדים ואנחנו, יש לנו נבחרת שאיתה אנחנו יוצאים באוגוסט לאולימפיאדת הכבאים בארה"ב.

<שחר איילון: יש לנו עשרות אנשים שמתאמנים גם במקצועות יחידניים כמו ריצה, סייף, פינג-פונג ודברים אחרים וגם נבחרת כדורגל.

<שחר איילון: יש חדר כושר ברוב התחנות.

<שחר איילון: אנחנו נעשה חדר כושר בכל תחנה.

<שחר איילון: אלוף ישראל לקרב 10 הוא כבאי, הוא גויס בקורס הקודם, היום הוא כבאי מן השורה והספורטאים שלנו מובילים.

<שחר איילון: אנחנו מתחרים בתחרות "איש הברזל" זה נקרא "איש הברזל של הכבאות".

<שחר איילון: יש כזה מקצוע.

<שחר איילון: הנושא לא פשוט ואני חושב שהספורט הוא חלק מהכישורים הפיזיים של הלוחמים.

<שחר איילון: אי אפשר להיות 'לוחם אש' טוב מבלי שיש לך כישורים פיזיים וכושר גופני מעולה.

<שחר איילון: במילה אחת לגבי עולים חדשים, אנחנו מעודדים כניסה של עולים חדשים.

<שחר איילון: אני גם מוכן לתת תקנים שיהיו רק לעולים חדשים.

<שחר איילון: צריך לחבר כאן גם את הסוכנות שתביא את האנשים.

<שחר איילון: רק תביאו אותם, אני מוכן לתת תקנים רק לעולים חדשים, תביאו אותם.

<שחר איילון: למשל, יש לנו עכשיו עולה חדש שהיה כבאי בניו-יורק, אמרתי 'תנו לו יתרון' הוא היה כבאי שנתיים בניו-יורק ועלה.

<שחר איילון: אני לא יודע אם אתם יודעים, יש לנו למעלה מ- 230 מתנדבים שהם כבאים בארה"ב שבאים אלינו כל שנה במחזורים, מתאמנים ובזמן חירום הם באים אלינו.

<שחר איילון: יש כבאים יהודים, אגב אין הרבה כבאים יהודים, זה לא מקצוע שיהודים אוהבים אותו בכל העולם, אבל יש כבאים יהודים.

<שחר איילון: אנחנו בהחלט נשמח שאם עולה עבד בחו"ל במקצוע, נעשה לו קליטה ישירה אלינו.

יואל רזבוזוב: נמצאת איתנו נציגת הסוכנות, חשוב שתפני לכל הגורמים.

יואל רזבוזוב: אנחנו מחפשים דווקא עלייה ממוקדמת, אדם עולה, עובר הכשרה ויש לו עבודה.

<שחר איילון: אני מוכן, מול הסוכנות, לשים תקנים משוריינים לקליטת עולים חדשים, לא חשוב מאיפה.

<שחר איילון: יש לנו יתרון לאתיופים.

<שחר איילון: האתיופים למשל מקבלים נקודת תעדוף בגיוס.

<שחר איילון: הם מקבלים הפליה מתקנת על פי הנחיית המדינה.

יואל רזבוזוב: זה צוין כאן.

יואל רזבוזוב: אמרתי גם שהלוחמים הם אחרי צבא והם חבר'ה שמדברים את השפה, וכדאי לפרסם מכרזים בשפה האמהרית וברוסית לדוגמה.

יואל רזבוזוב: עלתה כאן נקודה שהם לא מספיק חשופים כי עובדים ואז קוראי השפה שלהם בבית יחשפו אותם למידע.

<אסתי איוב: כדאי לחשוב איך לחשוף אותם כמה שיותר.

<אסתי איוב: לפעמים יש עולים שנמצאים שהם אקדמאיים שהם עדיין שנתיים במרכזי קליטה.

<אסתי איוב: הם יודעים את השפה והם אחרי שירות צבאי ובכל זאת לא נחשפים.

<אסתי איוב: אני אחזור, כדאי לחדד את החשיפה לצורך.

<שחר איילון: את מייצגת את הסוכנות.

<שחר איילון: אם הסוכנות תיתן לנו במקביל לכניסה למערך הכבאות גם אולפן, כך שהם ישלימו את העברית - - -

יואל רזבוזוב: זה משרד הקליטה והעלייה.

<שחר איילון: כך שבמקביל הם ילמדו עברית ויוכלו להשתלב.

<שחר איילון: אני מוכן לשים תקנים ולקלוט אותם, אבל הם צריכים תמיכה.

<אסתי איוב: בעיקר ממדינות אחרות, לאו דווקא מאתיופיה, אנחנו עושים ניפוי ונביא את מי שמעוניין לעבוד.

<אסתי איוב: כולל כבאים.

אברהם מיכאלי: האם הסוכנות יכולה לפרסם בחו"ל לכבאים?

אברהם מיכאלי: מי שהיה כבאי יש לו יתרון.

<ברוך שמעון: אני מהמשרד לקליטה ועלייה, אני אתחיל מהמשפט האחרון שלכם.

<ברוך שמעון: במשרד הקליטה והעלייה יש אגף תעסוקה והכשרה מקצועית.

<ברוך שמעון: אנחנו עושים פרויקטים גדולים עם ארגונים, בין אם ארגונים ציבוריים, ממשלתיים ובין עם אחרים, עם ארגונים ממשלתיים בנושא רפואה, איתור רופאים, אחיות ועוד.

<ברוך שמעון: אנחנו מאתרים צורך בארץ ומגייסים ומעודדים עלייה של עולים פוטנציאלים לתחום הספציפי.

יואל רזבוזוב: זה תחומים שיש צורך, כאן יש 140 משרות.

<ברוך שמעון: ארגון שמוכן ללכת על קליטה בסוף התהליך.

<ברוך שמעון: התהליכים שציינת בנושא אולפנים, הם מקבלים אולפנים וגם הכשרה מקצועית בשיתוף אותו ארגון.

<ברוך שמעון: ההכשרות המקצועיות נעות על טווח של חצי שנה-שנה כך שהעולה עסוק רק בהכשרה.

<ברוך שמעון: אנחנו ממנים לו את דמי הקיום במהלך ההכשרה, כך שהוא רגוע ועסוק רק בלימודים.

<ברוך שמעון: ההצלחה היא הצלחה מאוד יפה.

<ברוך שמעון: בסוף שרשרת התהליך האנשים עובדים ומאוד מרוצים.

<שחר איילון: אתה תממן לנו את הכבאי חצי שנה?

<ברוך שמעון: אם הולכים למהלך גיוס בחו"ל למטרת הכבאות, כן ויש אפשרות לקבל מימון של דמי קיום.

<ברוך שמעון: את עלות ההכשרה מישהו צריך לקחת על עצמו, או אתם.

<ברוך שמעון: לרוב אנחנו עובדים עם משרד הכלכלה שממן את תקופת ההכשרה לנו ואת תקופת ההכשרה עצמה.

<שחר איילון: אין לנו בעיה.

<שחר איילון: אם אתה תאתר קבוצה בחו"ל אנחנו נוציא אדם שלנו לחו"ל כדי לשבת איתם להתחיל את כל הפעולות ואת ההכנה בארץ המוצא.

<ברוך שמעון: מצוין.

<ברוך שמעון: אם יש תקנים בטווח ארוך יותר שבעוד שנה או שנה וחצי יש 15 מקומות פנויים לכבאות, נשמח ללכת על זה.

<שחר איילון: שמעון, צריך לסגור את הפרויקט הזה, לקרוא לו 'פרויקט עידוד עליה' לתת שם 15-20 תקנים ולקלוט עולים חדשים.

יואל רזבוזוב: זו הייתה אמורה להיות ישיבה קצרה, היא נמשכה כי היא הייתה מעניינת.

יואל רזבוזוב: הציגו לנו את כל העשייה שלכם.

יואל רזבוזוב: יום זה הוא יום הוקרה.

יואל רזבוזוב: אין הרבה ימי הוקרה לכל המקצועות במשק, ודווקא לכבאים ציינו יום הוקרה.

יואל רזבוזוב: לדעתי אתם ראויים לכך.

יואל רזבוזוב: העבודה שאתם עושים היא עבודה חשובה והאנשים שלכם הם אנשים איכותיים.

יואל רזבוזוב: את חלקם אני מכיר, הייתי גם חבר מועצת העיר בנתניה, הכרתי הרבה חבר'ה מהתחנה.

יואל רזבוזוב: חברים בסוף כל דבר טוב קורה אחרי דבר רע, אחרי אסון, אבל יש רפורמה ויש עניין ומדיניות שמשנים את כל המערכת.

יואל רזבוזוב: המערך מתחיל להיות מקצועי ואיכותי.

יואל רזבוזוב: עלתה כאן שאלה, בסופו של עניין הם אזרחים.

יואל רזבוזוב: מדים ואזרחים, אזרח עובד מערך הכבאות.

<שחר איילון: זאת הייתה החלטה שהתקבלה יחד עם המערך, רצו לשמור על צביון של ארגון עובדים, ההסתדרות התנגדה שהוא יהיה גוף בטחוני.

<שחר איילון: אצלנו שמחים ליהנות משני העולמות.

יואל רזבוזוב: כל הכבוד לכם.

יואל רזבוזוב: יישר כוח ותודה שהגעתם.

יואל רזבוזוב: בהצלחה.