ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 44, 2013-12-23 00:00

יואל רזבוזוב: שלום לכול המשתתפים, אנחנו מקיימים היום דיון מהיר, הצעה של חברי, חה"כ שמעון סולומון, בנושא עולים מאתיופיה שנמצאים תקופה ממושכת במרכזי הקליטה השונים.

יואל רזבוזוב: אני מבין שהנושא בעייתי, ואני מניח שיהיו הרבה אמוציות, אני אבקש לנסות לשמור על הדיון.

יואל רזבוזוב: המטרה של וועדת העלייה הקליטה והתפוצות היא להקל על העולים בתהליך הקליטה בארץ וכדי לעשות אינטגרציה כמה שיותר טובה.

יואל רזבוזוב: אבקש את נושא הדגל, חברי חה"כ שמעון סולומון להציג את הנושא ואחר כך ניתן לדוברים האחרים את זכות הדיבור.

שמעון סולומון: בוקר טוב לכולם.

שמעון סולומון: אני מציע שהדוברים הבאים יציגו את עצמם למען הפרוטוקול.

יואל רזבוזוב: סליחה, מאחר והזמן קצר, אני אבקש את כל הדוברים להיות ממוקדים בדבריהם ובנושא.

שמעון סולומון: תודה ליושב ראש, תודה לחבר הכנסת שכל הזמן טורח ועושה, תודה לכל הארגונים, לכל מי שהגיע, לעולים שנמצאים כאן.

שמעון סולומון: יושב איתנו אשר סיום ראש המשלחת של הסוכנות היהודית באתיופיה בנושא העלייה.

שמעון סולומון: בזמנו החופשי הוא בא לבקר ומכבד אותנו, אולי הוא יאמר לנו כמה מילים, תודה לאגודה הישראלית ולכל האנשים שנמצאים כאן.

שמעון סולומון: מתוקף תפקידי כמנהל מרכז קליטה אני מכיר את הסוגיה לעומק.

שמעון סולומון: הסוגיה הזאת הזו קיימת במשך הרבה שנים.

שמעון סולומון: בעוד שיש נוהל מסודר למשל בנושא המשכנתאות לעולים חדשים מ- 200 עד 700 אלף, לפי גודל המשפחות ועל פי קריטריונים מסודרים, לבודדים בין אם קשישים ובין אם צעירים אין להם פתרון, אין להם משכנתא ואולי יש בסכום זעום.

שמעון סולומון: לדעתי פה זו במה לשמוע ולהשמיע מה ניתן לעשות.

שמעון סולומון: התחילו לקיים פגישות עם האוצר, עם משרד העלייה והקליטה שאמור להוביל את נושא העולים החדשים.

שמעון סולומון: נשמח מאוד לשמוע ולראות את תמונת המצב.

שמעון סולומון: בשבוע שעבר כשהתחלנו את השיחות במשרד האוצר, הבנתי שיש משכנתא קטנה ויש סיוע בשכר דירה, יש דברים נוספים שלא לגמרי אנחנו בקיאים בהם ולא מכירים את התמונה.

שמעון סולומון: כדי שנוכל להתקדם באופן רציני בהמשך ולברר מה ניתן לעשות עדיף לקבל את תמונת המצב הקיימת היום, מה ניתן לצעירים ולמבוגרים.

שמעון סולומון: חשוב לציין שלא מדובר רק בצעירים, יש גם קשישים ומבוגרים שמגיעים.

שמעון סולומון: הגיע יהודה שרף מהסוכנות היהודית שחזר כעת מאתיופיה.

שמעון סולומון: אשמח לקבל תמונה גם מחביב קצב וגם מזיוה מקונן ולאחר מכן ניכנס לדיון.

שמעון סולומון: כדאי לדבר בקצרה כדי שכמה שיותר אנשים ידברו.

שמעון סולומון: אני מאוד רגיש לאנשים שמגיעים מבחוץ ומבקש לתת לכמה שיותר אנשים לדבר, בעיקר אבקש לא לחזור על הדברים שנאמרו.

<חביב קצב: תודה רבה.

<חביב קצב: אנחנו מנהלים 17 מרכזי קליטה לעולים מאתיופיה בהם נמצאים כ- 7,000 נפש.

<חביב קצב: הפתרון שאנחנו מציעים לעולים המגיעות ישירות משדה התעופה, בעיקר למשפחות עולים המגיעות ארצה ונקלטות בשדה התעופה.

<חביב קצב: הפתרון הניתן למשפחות העולים – זו הקבוצה היחידה הזכאית למענק, המענק שלהן נע בין 282 אלף שקל עד 700 אלף שקל, תלוי במספר הנפשות ובמקום הרכישה ומועד הרכישה, כלומר שעת הביצוע.

שמעון סולומון: כדי לעודד.

<חביב קצב: המטרה שלנו היא לעודד.

<חביב קצב: בשנתיים הראשונות הסיוע הוא גבוה, זאת הקבוצה היחידה הזכאית למענק, משפחת עולים מאתיופיה שלא נמצאת במרכז הקליטה לא זכאית למענק.

<חביב קצב: המשפחה היחידה הזכאית למענק היא משפחת עולים מאתיופיה הנמצאת במרכז הקליטה.

<חביב קצב: המטרה שלנו פשוטה והיא לסייע לעולים בזמן הגעתם למרכז הקליטה, בנוסף לתהליך האולפן והגיור שהם עוברים והכנה לחיי היום-יום, מטרתנו שתוך שנה וחצי עד שנתיים הם ימצאו את דרכם, בעז"ה ויעברו לדיור קבע.

<חביב קצב: כולנו יודעים שמרכז הקליטה הוא מקום זמני, זה לא מקום קבוע.

<חביב קצב: תהליך הקליטה במרכז הקליטה חייב להיות ממוקד מאוד כדי לסייע להם בקבלת ידע ויכולת לנהל חיים עצמאיים מחוץ למרכז הקליטה.

<חביב קצב: כל משפחה מאתיופיה שיוצאת ממרכז הקליטה יוצאת עם מענק שהיא מקבלת.

<חביב קצב: המענק כפי שציינתי נע בין 282 אלף ברמה הנמוכה ועד 700 אלף שקל ברמה הכי גבוהה.

<חביב קצב: הם רוכשים דירות ויוצאים.

<חביב קצב: אנחנו מסייעים בידם, עוזרים להם המון בבדיקת הדירות.

<חביב קצב: אנחנו יודעים שיש אנשים רבים שמנסים להפיל אותם מתוך מחשבה שהם קבוצה חלשה, מנסים להכשיל אותם, לרמות אותם.

<חביב קצב: אנחנו מקפידים מאוד ללוות אותן הן בהכנת החוזה והן בדיקת השמאויות.

<חביב קצב: הם מקבלים בשפתם מידע מלא.

<חביב קצב: יש להם תקליטון שמנחה אותם ממה להיזהר כשרוכשים דירה.

<חביב קצב: אנחנו עושים כל מה שניתן כמערכת וכממשל על מנת לסייע בידם.

<חביב קצב: באמצעות מענקי הדיור הצלחנו בשנים האחרונות לאפשר הבאתם של כל אלה שהיו, לבצע החלטת ממשלה ולהביא לארץ את האנשים שהיו בגונדר.

<חביב קצב: באמצעות "המיטה החמה" הצלחנו, משפחה יוצאת משפחה נכנסת.

<חביב קצב: באמצעות המענקים הצלחנו לקלוט ולסיים את העלאת הפלשמורה מגונדר ולבצע החלטת ממשלה.

<חביב קצב: זו הנקודה של משפחות העולים.

<חביב קצב: הרוב המכריע של משפחות העולים עוזבות תוך שנתיים, מעטות נשארות לשנה שלישית ויש מעטים שנשארים גם לשנה רביעית וגם לשנה חמישית וזאת בעיקר בגלל שיקולים אישיים, בגלל צנעת הפרט לא אפרט.

<חביב קצב: הסיבות הן פירודים, איחוד משפחה ויכוחים בין בעל ואישה וכך וכך מקרים.

<חביב קצב: בשנים האחרונות הסיוע במענק הדיור הוכיח את עצמו, זה מסלול ארוך טווח שהעולה בוחר איפה לגור, הוא רוכש את הדירה במקום שהוא מעוניין.

<חביב קצב: כמובן שהמענק מוגבל ואינו מאפשר לו לרכוש בישובים הכי חזקים, אבל העובדה שהעולים מאתיופיה הנמצאים במרכזי קליטה לוחצים אותנו מאוד לרכישת הדירה בסמוך למשפחה שלהם, קרוב לחברים שלהם וביישובים שיש להם חיי קהילה, בית כנסת וכל המשתמע מכך.

שמעון סולומון: דילמה בין זה לזה.

<חביב קצב: כן.

<חביב קצב: מי כמוך יודע חבר הכנסת שמעון סולומון שהיית מנהל מרכז קליטה, זה לא דבר פשוט.

<חביב קצב: לרוב אנחנו הולכים בנושא זה לקראת העולים.

<חביב קצב: לבקשת היושב ראש וחבר הכנסת מר שמעון סולומון בנושא היחידים, אדבר בקיצור.

<חביב קצב: ייצרנו, קבוצה חריגה בתוך קבוצת העולים, קבוצה של עולים שהם יחידים שנמצאים הנמצא במרכז הקליטה.

<חביב קצב: יחיד זכאי לקבל סיוע חריג בשכר דירה בסך של 1,500 שקל לחודש לתקופה של חמש שנים, דהיינו, מענק של 90 אלף שקל.

<חביב קצב: נקודה חשובה מאוד שהסיוע הוא תוך שמירת הזכאות שלו, כאילו הוא גר במרכז הקליטה.

<חביב קצב: כלומר, גם אם הוא עוזב את מרכז הקליטה, התחתן, שינה את הסטאטוס המשפחתי שלו אם הוא רוצה לקבל הלוואה כמשפחה הוא כן יקבל במסגרת החמש השנים.

<חביב קצב: הנושא השלישי, היחידים זכאים גם להלוואה, לא מענק, הלוואה בסכום של 281 אלף שקל.

<חביב קצב: אנחנו יודעים שהמשפחה הזכאית ביותר, הוותיקה עם עשר נפשות ויותר זכאית עד 160 אלף שקל, הם זכאים כיחידים לסכום של 281 אלף שקל, 800 שקל הלוואה.

<חביב קצב: קשישים – מהקשישים אנחנו לא מבקשים לצאת לשכר דירה, לא מבקשים מהם ללכת לקנות דירה.

<חביב קצב: לקשישים שתי אפשרויות האחת להצטרף למשפחות שלהם ברכישת דירה ולקבל כיחיד מענק 84 אלף שקל והשלמה עד 97 שקל כהלוואה, זאת אומרת, 97 שקל מתוכם 84 אלף מענק.

<חביב קצב: הרבה מאוד משפחות נעזרות באפשרות הזאת, הן לוקחות את ההורה, אבא או אמא ומשפרות את היכולת שלהן לקנות דירה גדולה יותר.

<חביב קצב: זה טוב גם להם וגם לקשיש.

<חביב קצב: לקשישים אנחנו נותנים עדיפות מוחלטת בפתרונות דיור בדיור מוגן, הוסטלים ובמקבצי דיור.

<חביב קצב: מטבע הדברים הם לא מסוגלים לרכוש דירה.

<חביב קצב: אנחנו לא מכוונים אותם לקניית דירה, יתרה מזאת, אנחנו לא מציעים להם ללכת לשכור דירה.

<חביב קצב: זו קבוצה חלשה אותה אנו רוצים ללוות, אנחנו רוצים שמישהו יסתכל ויטפל בהם על פי הצורך.

<חביב קצב: זו המסגרת של כללי הזכאות שאנו נותנים לעולי אתיופיה במרכזי הקליטה.

<חביב קצב: אני רוצה לציין בקצרה שתי נקודות.

<חביב קצב: האחת, אני מדגיש, הפתרונות הללו הוכיחו את עצמם, הם מאפשרים לנו להמשיך לקלוט עולים אחרים שמגיעים או אמורים להגיע.

<חביב קצב: הנקודה השנייה והיא החשובה, אנחנו לא מסתפקים בעשייה בנושא הדיור, אנחנו במרכזי הקליטה משקיעים בהם המון המון, כולל השקעה כספית.

<חביב קצב: זו הקבוצה היחידה שישר משדה התעופה מגיעה למרכז הקליטה.

<חביב קצב: זו הקבוצה היחידה שבתוך מרכזי הקליטה מקבלת את הלווי.

<חביב קצב: יש לנו המון עובדים דוברי השפה שמלווים אותם בחיי היום-יום, ליווי לביטוח הלאומי, לבתי הספר, לווי למוסדות החינוך, קופת חולים ובכל מה שצריך הם מקבלים סיוע.

<חביב קצב: אנו משקיעים את כל מה שאנחנו יכולים.

<חביב קצב: יש לנו מטרה אחת ויחידה והיא להכשיר אותם ליציאה כשהם מוכנים לדיור קבע עד כמה שהם מסוגלים לקלוט ועד כמה שניתן שהם יהיו מוכנים לכך וכמובן עד כמה שאנו יכולים.

<חביב קצב: לרוב אנו לא מסתפקים בזה.

<חביב קצב: למשרד העלייה והקליטה יש מוקדי קליטה בכל מוקדי היישובים שהעולים מגיעים אליהם.

<חביב קצב: אנחנו ממשיכים ללוות אותם גם בישובי הקבע לאחר שהם עוזבים את מרכז הקליטה.

<חביב קצב: יש לנו עובדים שהם דוברי השפה שמטפלים בהם.

<חביב קצב: אנו מקווים שהם יצליחו.

<חביב קצב: המנכ"ל הגיע והוא יפרט נושאים אחרים ורבים.

<חביב קצב: התוצאות מדברות בעד עצמן.

<חביב קצב: ברוך ה' אנו רואים את המספר הסטודנטים שלומדים, מספר החיילים שמשרתים, וברוך ה' אנו רואים גם חברי כנסת.

ישראל חסון: אתה יכול לתת לנו מספרים כמה בחמש שנים האחרונות נכנסו ויצאו וגם כמה נשארו מעבר לשנתיים.

ישראל חסון: פחות או יותר.

<חביב קצב: פלוס מינוס בשנים האחרונות קלטנו במרכזי הקליטה בכל שנה כ-2,000 נפש.

<חביב קצב: זה תמורת הפינוי.

ישראל חסון: כמה יש לך היום שהם מעבר לשנתיים במרכזי הקליטה?

<חביב קצב: אני לא יודע בדיוק, הרוב המכריע הגיע בשנתיים האחרונות.

<חביב קצב: אני אתן לך תשובה הפוכה.

<חביב קצב: בשנתיים האחרונות קלטנו כ- 6,500 נפש במרכזי הקליטה.

<חביב קצב: היום יש כ- 7,000 נפש במרכזי הקליטה, המאזן מבחינת הנתונים ברור.

<חביב קצב: אם תבקש מספר מדויק אני אעבד את הנתונים ואמסור לך.

שמעון סולומון: תתייחס לסוגיה עבורה התכנסנו היום, מה עם הבודדים?

שמעון סולומון: מה האמירה שלכם בעניין?

<חביב קצב: ברורה ביותר.

<חביב קצב: אנחנו הצענו מסלול חריג ביותר והוא סיוע בשכר דירה שלא נמצא באף אחת מקבוצת הזכאים, אנחנו חושבים שזה בסדר.

<חביב קצב: אגב, כמאה עולים יחידים כבר קיבלנו אותו, מימשו אותו.

<חביב קצב: הסיוע הוא 1,500 שקל בחודש לתקופה של חמש שנים, 90 אלף מענק תוך שמירת הזכאות שלהם.

<חביב קצב: במשך חמש שנים אנו שומרים להם את הזכאות כאילו הם גרים במרכזי קליטה, בין אם שינו את הסטאטוס האישי, נישואין וכדומה.

<חביב קצב: מדובר על יחידים.

<חביב קצב: בנוסף הם זכאים להלוואות, אם העולה ירצה לקנות דירה הוא יכול לקבל 281 אלף.

<חביב קצב: יחידים הם מגיל 18,19,20,21,22 ועד גיל 55 פלוס.

<חביב קצב: כאשר לגילאי 55 פלוס אנו מתייחסים כאל גיל פנסיה וגם הקשישים שהטיפול בהם הוא טיפול אחר.

ישראל חסון: הבנתי שהדיון פה הוא בעצם על כך שנשארים במרכז הקליטה מעבר ל- 24 חודש בגלל חסמים של המדינה.

ישראל חסון: אני קורא את המסמך שהנחתם לנו - - -

שמעון סולומון: הבודדים.

שמעון סולומון: לא רק עולים.

ישראל חסון: אני קורא פה את המסמך שהנחתם לנו.

שמעון סולומון: כדי שנוכל לקיים את הדיון באופן ממוקד, היום הדיון הוא דיון מהיר והוא על בודדים.

שמעון סולומון: כי אחרים, כמו שחביב קצב אמר - - -

יואל רזבוזוב: על בודדים שמעבר ל- 24 חודשים.

<חביב קצב: אני אתייחס לבודדים, נקרא להם יחידים.

<חביב קצב: הבעיה שאחרי 24 חודש הם לא עוזבים

שמעון סולומון: התכנסנו היום כדי שנוכל ליישב את הסוגיה, בודדים היא מילה שלילית לכן אאמץ את ההגדרה שלך 'יחידים' שהם בכל הגילאים, הם כמו כל עולה חדש שאין להם את הדרוש, כמו שהם אומרים, לצאת ממרכז הקליטה ולכן יש שהם במשך חמש, עשר שנים נשארים.

נסים זאב: אבל הם מקבלים 1,500 שקלים סיוע.

שמעון סולומון: הם לא מממשים, נראה לי שכמאה מימשו עד עכשיו.

<חביב קצב: יש כמה סוגי יחידים במרכזי הקליטה.

<חביב קצב: אני אבקש סבלנות ושלוש דקות כדי להאיר את עינכם בסוגיה זו.

<חביב קצב: יש יחידים שנמצאים עשר שנים במרכזי הקליטה.

<חביב קצב: כל אחד, ברוך ה', ליד הבית שלו יש לו את המאזדה או הטיוטה מודל 2009-2010 ברוך ה', כולם עובדים ומשתכרים, משלמים 250 שקל לחודש.

<חביב קצב: לא מפנים את הדירה והם ממשיכים ולהיאחז בקרנות המזבח.

<חביב קצב: זה חבל, מקומם לא שם והם צריכים לפנות - - -

יואל רזבוזוב: אין לכם קריטריונים מי יכול להיות במרכז קליטה?

<חביב קצב: יש קריטריונים.

<חביב קצב: הם סיימו את הזכאות שלהם במרכז הקליט.

<חביב קצב: ה אדוני היושב ראש, הזכאות שלהם היא עד 24 חודש.

<חביב קצב: הם נשארים

נסים זאב: אין לכם יכולת להוציא אותם בעל כורחם כי הם סיימו את התקופה?

<חביב קצב: אנחנו מתנהגים איתם מאוד בכפפות של משי.

<חביב קצב: אנחנו מאוד מאוד מנסים לשכנע ולדבר איתם.

<חביב קצב: זה העניין שבגינו הבאנו את ה- 1,500 שקל לחודש כסיוע לשכר דירה למשך חמש שנים, מה שציינתי 90 אלף שקל מענק הוא על מנת ללכת איתם לפתרון.

<חביב קצב: הפתרון הזה עמד בבית המשפט העליון בו התקיים דיון ושופטי בית המשפט העליון אמרו לנו שזה פתרון שמאוד מקובל עליהם ושלדעתם זה פתרון הגון, ולכלל האוכלוסיות לא קיים דבר זה בכלל.

<חביב קצב: אנחנו מאוד מדברים על ליבם, משכנעים אותם.

<חביב קצב: חצי מהיחידים הרשומים במרכזי קליטה, צר לי להגיד לכם, הם רשומים וירטואלית.

<חביב קצב: הם מחזיקים את הדירות שלהם, הם לא נמצאים בפועל.

<חביב קצב: יש אנשים שנמצאים שם, אני בורר את המילים כי אני משרד הקליטה וחשוב לי לא להישמע כאילו אני מדבר על עולים, אבל אני חייב לתת מספר דוגמאות.

<חביב קצב: יש עולים שהם יחידים שנמצאים שמונה ותשע שנים, תוך שנתיים גילנו דרך משרד הפנים שהם נסעו לאתיופיה שנים עשר פעם, שמונה, ארבעה עשר פעם.

<חביב קצב: נוסעים לאתיופיה כשהם אומרים 'אין כסף'.

<חביב קצב: אני מניח שנסיעה לאתיופיה עולה כסף.

<חביב קצב: יש כאלה מקרים.

<חביב קצב: אני לא רוצה להיגרר כאן לעניין המשכורת והעבודה, לא רוצה להיגרר למקרים שהם נוסעים לאתיופיה ומביאים נשים שהן לא במעמד עולות, מכניסים אותן לדירה שלהם.

<חביב קצב: יש תופעות לא נעימות שקורות במרכזי הקליטה.

<חביב קצב: אנחנו מאוד מאוד לא רוצים להגיע לפינות ולהגיע לתביעות משפטיות.

<חביב קצב: יש גם כאלה שהגשנו נגדם תביעות משפטיות.

<חביב קצב: לאור הדיון שמתנהל בבית המשפט אני לא יכול לפרט את הנושא.

<חביב קצב: יש לנו מטרה.

<חביב קצב: פתחנו מרכזי קליטה שעולים לנו הרבה מאוד כסף על מנת לתת לעולה הכשרה ולעזוב לחיים עצמאים ולאפשר לנו לקלוט עולים אחרים במקומו.

<חביב קצב: לא פתחנו מרכז קליטה כדי שיישארו בו עשר שנים.

<חביב קצב: תחשבו על עולה חדש שנמצא בשוק החופשי ומשלם שכר דירה, אם הוא משלם רק 1,000 שקל מכיסו, תחשבו כמה הוא חסך.

יואל רזבוזוב: זו הנקודה המהותית, האם יש לך מספר של עולים שלמעלה משנתיים-שלוש מנסים לצאת ולהשתלב ואין להם את היכולת, בגלל המגבלות.

יואל רזבוזוב: יש לך את הנתונים?

יואל רזבוזוב: כי זה הדיון.

<חביב קצב: אני אענה לך.

<חביב קצב: היום בפועל, יחידים עולים שגרים במרכזי הקליטה מספרם כ- 450 נפש.

<חביב קצב: יש בשנה האחרונה בנוסף להם מאה שמימשו את הסיוע לשכר דירה.

<חביב קצב: בדרך יש עוד 15-20 שיממשו.

<חביב קצב: התחלנו לפני כשנה וחצי בתהליך שינוי תודעה.

<חביב קצב: הכל תודעה.

<חביב קצב: בתחילה כשהצענו להם את ה- 1,500 שקל אף אחד לא היה מוכן לשמוע, לאט לאט אנשים מממשים ועוזבים.

<חביב קצב: אין סיבה אדוני שיחיד שיכול לקבל 1,500 והוא ברוך ה' עובד ומתפרנס, אני לא מדבר על נכה ולא על חולה במחלה מיוחדת, אני לא מדבר איתך על מישהו שחי מקצבת המוסד לביטוח לאומי, לא עליהם אני מדבר.

<חביב קצב: אני מדבר איתך על אנשים שברוך ה' עובדים ומתפרנסים בכבוד, מקומם אינו במרכז הקליטה.

<חביב קצב: הם תופסים מקום של אחרים על חשבון קופת המדינה.

<חביב קצב: זה עולה לנו הון תופעות.

<חביב קצב: הם שם במקום שנקלוט אנשים אחרים שיכולים לקבל את הסיוע, צר לנו, אנחנו עובדים על מחזור - - -

ישראל חסון: אני לא אוהב את האמירה הזאת.

ישראל חסון: יש לך עולה שאין לך מקום במרכז הקליטה?

ישראל חסון: הוא עולה לך זה נכון - - -

<חביב קצב: בוודאי.

ישראל חסון: איפה אתה משכן אותו?

<חביב קצב: אני לא משכן, אני לא מביא אותו.

<חביב קצב: קבענו שנתיים, קבענו כמה כל חודש אנחנו יכולים לעלות מאתיופיה לפי מספר המיטות שיש לנו במרכזי הקליטה, אדוני.

ישראל חסון: נדבר במספרים כדי להבין, אתה מדבר על כ- 400 יחידים, נושא הדיון הוא על ה-400 שנשארו אצלך, זאת אומרת שאם המיטות הללו היו פנויות היית מביא עוד 400 עולים.

שמעון סולומון: הוא לא סתם שואל, זו סוגיה יותר מורכבת, זו לא הסיבה המרכזית.

שמעון סולומון: יש הרבה סיבות אחרות.

נסים זאב: בטוח שיש משפחות שזקוקות יותר.

<חביב קצב: ברשות

<חביב קצב: כם עוד משפט.

<חביב קצב: 450 זה מרכז קליטה וזה המון כסף.

<חביב קצב: יכולנו לסגור את המרכז ולשפוך את הכסף על קליטת עולים מאתיופיה.

ישראל חסון: זה דיון אחר.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לחביב קצב.

יואל רזבוזוב: הצטרפו אלינו עוד חברי כנסת, חבר הכנסת מרדכי יוגב.

יואל רזבוזוב: בבקשה אדוני המנכ"ל.

עודד פורר: אני רק רוצה להוסיף עוד מילה.

עודד פורר: אם מרכז הקליטה היה פנוי יכול להיות שהיינו נכנסים למהלך של עלייה מאורגנת מעוד מקומות.

עודד פורר: אנחנו מדברים על עלייה ועל עידוד עלייה בכלל באופן כללי, כשאני מדבר על עולים אני מדבר על כלל העולים - - -

ישראל חסון: אדוני המנכ"ל אני חושב שאתם אומרים כאן אמירה מאוד מסוכנת.

ישראל חסון: אני מציע שנעצור בשלב הזה משום שאם אתה אומר לי שבגלל שאין לנו מקומות לקלוט עולים אנחנו לא מביאים עלייה - - -

עודד פורר: לא.

עודד פורר: לא.

עודד פורר: לא.

עודד פורר: זה לא מה שאני אומר.

ישראל חסון: זה מה שמשתמע.

<חביב קצב: יש עולים שנקלטים רק במרכזי קליטה.

עודד פורר: אני אסביר, יש הבדל בין עלייה שהיא עלייה מאורגנת למרכזי קליטה, לבין עלייה בקליטה ישירה כמו שמתבצעת רוב העלייה היום.

עודד פורר: יכול להיות שהיינו יוצאים לאיזה מבצע של עידוד עלייה.

עודד פורר: יושב כאן יהודה שרף שעסק בכמה וכמה פרויקטים של עליית הצלה – זה לא המצב היום.

עודד פורר: עלייה כשהיינו צריכים לשכנע אותם בכל מיני צורות לעלות, בחלק מהמקרים אנו מציעים להם גרעינים בישובים, גרעינים כאלה ואחרים.

עודד פורר: יכול להיות, אני לא אומר, אבל יכול להיות שגם היינו המציעים להם מרכז קליטה זה או אחר, אני לא בטוח שזה המיטבי וכולם היו מעדיפים לפנות לשם.

יואל רזבוזוב: נשמע כעת את זיוה מקונן-דגו מנכ"לית האגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה.

<זיוה מקונן-דגו: תודה אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.

<זיוה מקונן-דגו: קליטת העולים יוצאי אתיופיה במרכזי הקליטה זו סוגיה לא פשוטה.

<זיוה מקונן-דגו: עצם העובדה שזו האוכלוסייה היחידה שנקלטת בזמן די ממושך במרכז הקליטה – זו בהחלט סוגיה שצריך לדון עליה.

<זיוה מקונן-דגו: לפני כשנה וחצי הבאנו לדיון, וחבר הכנסת ישראל חסון קידם את הפתיחה של הישובים בכלל, כי משרד העלייה והקליטה הפנה את העולים לרכישת דירות ברחובות ספציפיים באזורים מסוימים.

<זיוה מקונן-דגו: זו סוגיה שהיא סוגיה לא פשוטה.

<זיוה מקונן-דגו: המצב בו האוכלוסייה הזאת צריכה להיות שנתיים במרכז קליטה כדי לעבור גם את תהליך הגיור, כאילו זו האוכלוסייה היחידה שנכנסת למדינת ישראל שהיא לא יהודית כהלכה וצריכה לעבור את תהליך הגיור במרכז הקליטה, גם זו סוגיה ששמים אותה פה.

<זיוה מקונן-דגו: לעצם העניין של העולים הנשארים הרבה זמן במרכזי הקליטה.

<זיוה מקונן-דגו: נכון, בשנה וחצי האחרונות יצאו הרבה מאוד עולים בעקבות הגדלת המענקים על ידי משרד האוצר.

<זיוה מקונן-דגו: אנחנו יודעים כמה מחירי הדירות בארץ עלו ויחד עם הענק של 286 אלף שקלים או 700 אלף למשפחה בעלת שש-שמונה או שתים עשרה נפשות יכולה, אני יודעת שזו אוכלוסייה שמקבלת, אבל עדיין המצב מקשה עליה לצאת ממרכז הקליטה.

<זיוה מקונן-דגו: זו סוגיה בעייתית.

<זיוה מקונן-דגו: אם נתסכל על אוכלוסיית הבודדים ואוכלוסיית הקשישים, כאילו שמדלגים עליה, אבל צריך לשים עליה את הפוקוס.

<זיוה מקונן-דגו: הקשישים במרכזי הקליטה - יש סעיף שהם צריכים לקבל הלוואה וזה פשוט בעייתי, מקומם.

<זיוה מקונן-דגו: קשיש שאמור לקבל הלוואה לרכוש דירה איך הוא אמור להחזיר בכלל את ההלוואה?

יואל רזבוזוב: מי אמר שהוא אמור לרכוש דירה.

<זיוה מקונן-דגו: אוקי, אם יש דיור ציבורי שאפשר לאפשר לו.

יואל רזבוזוב: אנחנו מכירים הרבה עולים שאין להם אפשרות לרכוש דירה, הם מקבלים קצבת זקנה, השלמת הכנסה ואם יש הם מקבלים את המענק קל להם יותר.

יואל רזבוזוב: יש כאלה שחיים בלי המענק, אני מבקר אצלם בבית ובאמת המצב נורא נורא קשה.

יואל רזבוזוב: אני מנסה להבין - - -

<זיוה מקונן-דגו: העולים הקשישים יוצאי אתיופיה לא מקבלים מענק, מוצעת להם הלוואה אלא אם כן הם יכולים - - - אנחנו מדברים על יחידים.

ישראל חסון: אדוני, אמרת לנו שאתה נותן לקשיש 84 אלף ועוד 13 אלף שקל הלוואה והם משתמשים בזה לדירות.

ישראל חסון: צירוף של הסכומים האלה.

<חביב קצב: ברשותך אמרתי עוד משהו, הם גם זכאים לפתרון דיור מוגן.

<זיוה מקונן-דגו: אם הם מצטרפים לבן משפחה שהוא יכול לקנות איתם דירה.

<זיוה מקונן-דגו: משפחה יוצאת אתיופיה ממוצעת יש לה ארבעה ילדים מקבלת 500 אלף שקל, איפה היא קונה דירה ב- 500 אלף שקל וגם יכולה לתת חדר לקשיש או לזוג קשישים שיבואו לגור איתה?

<זיוה מקונן-דגו: אני מוכנה לבדוק את זה.

<חביב קצב: היא מקבלת יחד עם הקשיש עוד מאה אלף שקל.

יואל רזבוזוב: לא נסטה מנושא הדיון.

יואל רזבוזוב: הדיון היום הוא היחידים.

<זיוה מקונן-דגו: הקשישים הם עוד אוכלוסייה הנשארת במרכזי קליטה ואינה יוצאת במשך שנים, לא רק היחידים נשארים במרכזי קליטה, גם קשישים.

יואל רזבוזוב: כמה קשישים יש מתוך ה-450?

<זיוה מקונן-דגו: גם זוג קשישים, לזוג קשישים אתם לא מוצאים פתרון דיור.

<חביב קצב: כמאה קשישים יחידים ועוד כמה זוגות.

יואל רזבוזוב: אבל יש להם גם את הדיור המוגן.

<חביב קצב: יש להם אופציה לדיור מוגן, יש להם אופציה לרכישת דירה, יש להם אופציה להצטרף למשפחות.

<זיוה מקונן-דגו: דיור מוגן, נשמח מאוד לדעת לאיזה דיור הגיעו יוצאי אתיופיה.

<זיוה מקונן-דגו: אנחנו יודעים שהקשישים האלה מטופלים במרכזי קליטה.

שמעון סולומון: כמה נמצאים היום בדיור מוגן?

שמעון סולומון: יש קשישים יוצאי אתיופיה בדיור מוגן?

<חביב קצב: כן, אנחנו לא סופרים לאורך השנים.

שמעון סולומון: לקראת הוועדה אתם צריכים לשלוט בנתונים.

<זיוה מקונן-דגו: הקשישים זו עוד אוכלוסייה שאינה מטופלת בכלל.

יואל רזבוזוב: בואו נתמקד ביחידים.

יואל רזבוזוב: תנו רגע לסדר את הנתונים.

יואל רזבוזוב: יש להם 1,500 שקל מענק פלוס מה שהמדינה נותנת דרך קצבת זקנה והבטחת הכנסה.

יואל רזבוזוב: אתה מגיע כאן בערך ל-4,000 שקל.

<זיוה מקונן-דגו: 4,000 שקל?

יואל רזבוזוב: אלו הסכומים שאני מכיר, קצבת זקנה הבטחת הכנסה 1,500 שקל.

יואל רזבוזוב: את מגיעה כאן לסכום.

<חביב קצב: אתה צודק.

<חביב קצב: אני רוצה להשלים.

<חביב קצב: פתחתי ואמרתי, אנחנו לא לוחצים על הקשישים היחידים לצאת לשכור דירה.

<חביב קצב: אנחנו משכנעים אותם ללכת עם המשפחות או ללכת לפתרון של דיור מוגן.

<חביב קצב: זאת הקבוצה היחידה שאנחנו מאוד מאוד שומרים עליה, כי לאוכלוסיית הקשישים יש בעיית שפה והיכולת שלהם ללמוד את השפה העברית קשה יותר.

<חביב קצב: אנחנו מלווים אותם יותר, אנחנו שמים עליה דגש יותר מאשר על אוכלוסיית היחידים.

<חביב קצב: יחידים דוברי השפה העברית מהרגע הראשון להם אין בעיה.

<חביב קצב: אבל, אם קשיש יחיד רוצה לממש סיוע בשכר דירה, גם אצל המשפחה שלו, הוא זכאי ל- 1,500 שקל בחודש סיוע בשכר דירה לתקופה של חמש שנים.

<חביב קצב: אם מדובר בזוג קשישים הסכום הוא 1,750 שקל בחודש למשך חמש שנים – המגבלות כאן ברורות.

<חביב קצב: אנחנו מאוד מאוד מעודדים את הקשישים יוצאי אתיופיה במרכזי הקליטה להצטרף למשפחות שלהם, לנו זה חשוב מאוד, להם זה חשוב מאוד.

<חביב קצב: מי כמוך חבר הכנסת שמעון סולומון מבין מהי המשמעות שהם יגורו עם המשפחה שלהם ושתשגיח עליהם.

שמעון סולומון: נכון.

<זיוה מקונן-דגו: אני שוב מעלה את הסוגיה, איך משפחה שמקבלת 500 אלף שקל מענק לרכישת דירה, משפחה עם חמש נפשות, שלושה ילדים והורים ב- 500 אלף שקל תמצא היום דירה שיכולה לאפשר - - -

יואל רזבוזוב: אבל לוקחים משכנתא.

יואל רזבוזוב: סליחה, אבל זה כולם.

יואל רזבוזוב: כשיש הפליה אני מוכן להירתם, אתם יודעים שאני הראשון שמגן על זכויות העולים, אבל אני מכיר עוד הרבה הרבה עולים שנמצאים באותה בעיה ואין להם את המענק.

יואל רזבוזוב: נקודת המוצא ואולי הייתי צריך קודם כל לקיים דיון בנושא עולים שאין להם את המענק.

יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים לעזור, אני רוצה להבין.

<זיוה מקונן-דגו: אדוני היושב, אני מסכימה איתך.

<זיוה מקונן-דגו: יש אוכלוסיות נוספות נזקקות שצריך לתת להם יותר.

<זיוה מקונן-דגו: מדינת ישראל החליטה.

<זיוה מקונן-דגו: בשנת 1993 התקבלה החלטת מדינה שאומרת שהעולה יוצא אתיופיה המגיע בלי שקל ומגיע עם תנאים מאוד קשים, צריך לאפשר לו לרכוש דירה בסיסית.

<זיוה מקונן-דגו: זאת ההחלטה.

<זיוה מקונן-דגו: אם רוצים לחזור להחלטה ההיא ולבטל לכולם זה משהו אחר.

<זיוה מקונן-דגו: כעת אנו דנים על אותה אוכלוסייה שמקבלת ומקבלת לא מספיק ובגלל זה היא תקועה במרכזי קליטה.

יואל רזבוזוב: אסכם עד הדברים עד כה.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על יחידים, יש כמאה קשישים.

יואל רזבוזוב: הבנתי שאין עליהם לחץ ואומרים שמציעים להם להצטרף למשפחה או לעבור לדיור מוגן, ואלה שאינם קשישים מקבלים 1,500 שקל סיוע.

יואל רזבוזוב: אני חושב שסביר להניח שאנחנו רוצים שהם ישתלבו וישכרו דירות או יקנו דירות.

יואל רזבוזוב: יש להם את המענק ורוצים שהם ישתלבו בשוק העבודה.

יואל רזבוזוב: אנחנו באמת מנסים להכין תכניות ולאפשר אינטגרציה בחברה.

יואל רזבוזוב: אני רוצה להבין איפה הבעיה?

<זיוה מקונן-דגו: אנחנו מאוד נשמח, אגב ההמלצה של האגודה למען יהודי אתיופיה, שבתוך שלוש שנים יסגרו כל מרכזי הקליטה, כי השהות הממושכת במרכזי הקליטה לא מתאימה ולא מטיבה עם אף אחד.

<זיוה מקונן-דגו: האנשים האלה נמצאים במרכזי קליטה שחלקם נמצאים במקומות נדחים, הילדים שלהם נוסעים במשך שעה - - -

יואל רזבוזוב: אני מסכים איתך, מנסים להוציא אותם, נותנים להם מענק של 1,500 שקל.

יואל רזבוזוב: מה הצפייה?

<זיוה מקונן-דגו: הזוגות הצעירים והיחידים רוצים לצאת ממרכזי הקליטה כבר לפני שנים.

<זיוה מקונן-דגו: היחידים אומרים שאת הסכום של 1,500 שקל הם מעדיפים לקבל כמענק כדי לקנות דירה ואת ההשלמות הם כבר יעשו.

<זיוה מקונן-דגו: הם אומרים שהם לא סומכים שמשרד העלייה והקליטה יעמוד במילה שלו שבמשך חמש שנים הזכאות שלהם תעמוד.

יואל רזבוזוב: אני מציע למשרד העלייה והקליטה, קודם כל לבחון, לדעתי אתם פועלים לא חוקית עם אלה שנמצאים שם והם טסים לחו"ל ואתם רואים.

יואל רזבוזוב: אני מבין שאתם מנסים להימנע, אני צריך לוותר כי אני רואה שיש כאן התנהלות שהיא לא בסדר.

יואל רזבוזוב: אנשים נוסעים במכוניות וטסים לחו"ל והם עדיין נשארים במרכזי הקליטה, אני חושב שהם יכולים לעזוב.

יואל רזבוזוב: אתם רוצים ואנחנו רוצים שהם יעזבו.

<חביב קצב: אדוני היושב ראש, הגשנו נגדם תביעה משפטית.

יואל רזבוזוב: יש 450 איש, הבנו שמתוכם כ- 100 קשישים שהם באמת נקודה רגישה מאוד, אנחנו רוצים לחבק אותם ולתת להם להזדקן בכבוד.

שמעון סולומון: הוא לא מדבר עליהם, בואו לא נדבר על המקרים הבודדים חריגים.

שמעון סולומון: אני גם רוצה לשים בפרופורציה את כל הטיפול בעולי אתיופיה.

שמעון סולומון: לא בכדי בחרו לשים אותם במרכזי קליטה ועולים אחרים יוצאים, לא בכדי הסוכנות משקיעה הון תועפות, לא בכדי יהדות אמריקה מתגייסת לסייע.

שמעון סולומון: יש לשים את זה בפרופורציה.

שמעון סולומון: אין כאן קבצנות, אין נותן ומקבל.

שמעון סולומון: יש כאן סוגיה אזרחית כי בסופו של דבר הם אזרחים במדינת ישראל.

שמעון סולומון: נבחרה הדרך כיצד לשלב אותם כעולים בחברה בדרך מוצלחת.

שמעון סולומון: אל תלכו מלמטה של מה הם מקבלים וכדומה, אלא מלמעלה, כלומר איזה סוג אזרחים אנחנו רוצים במדינת ישראל.

שמעון סולומון: בואו לא נדבר על הבודדים שהם שורכים, שטסים.

שמעון סולומון: נדבר על הרוב שמאוד רוצה לצאת.

יואל רזבוזוב: לא מדובר בהרבה אנשים.

יואל רזבוזוב: אפשר לאתר את הרוב שלהם ולראות מה מונע מהם.

יואל רזבוזוב: אני חושב שאם נותנים להם הטבה, מענק של 1,500 שקל והם חבר'ה צעירים שמסוגלים לעבוד, זו דעתי, אני כן הייתי מצפה מהם שיצאו וכן ישתלבו.

יואל רזבוזוב: אני יודע שחבר הכנסת שמעון סולומון מוביל מהלך והוא ישב עם סגן שר האוצר ועם נציגי האוצר כדי לתת תוספת כדי לעזור ולהתחיל להזיז את הגלגל.

יואל רזבוזוב: המטרה שלנו היא להוציא את העולים ממרכז הקליטה.

יואל רזבוזוב: כמו שחביב קצב אמר כאן, את הכסף הגדול הזה שמשקיעים היום אפשר להשקיע אותו להשתלבות העולים בחברה, למערכת החינוך, לחינוך הבלתי פורמאלי.

יואל רזבוזוב: יש לא מעט מקומות שאפשר לשים את הכסף, כי בסופו של דבר זו עוגה אחת.

<זיוה מקונן-דגו: אנחנו מסכימים, הסוגיה היא היציאה של העולים האלה לדיור קבע.

<זיוה מקונן-דגו: כשהם יהיו שם הם יקבלו את כל ההכשרות.

<זיוה מקונן-דגו: אין הכשרה לצעירים שיושבים במרכז קליטה ולא לומדים דבר, לא מקבלים כדי להשתלב.

שמעון סולומון: זיוה, אחרי שנתיים זה יוצר תלות, אני אומר לך.

שמעון סולומון: שנתיים- שנתיים וחצי חובה שאנשים יצאו לדיור עצמאי.

שמעון סולומון: יש את הדיור, יש את האולפן.

<זיוה מקונן-דגו: למה הגיור במרכז קליטה ולא בישוב קבע?

<זיוה מקונן-דגו: למה?

<יהודה שרף: זיוה את יודעת למה, וזיוה ותבדקי.

<זיוה מקונן-דגו: אני באמת לא יודעת למה, זו סוגיה מעניינת.

יחיאל חיליק בר: כשאת אומרת דיור קבע למה את מתכוונת?

יחיאל חיליק בר: כל דיור שהוא מחוץ למרכז קליטה?

<זיוה מקונן-דגו: כל דיור שהוא מחוץ למרכז קליטה, שהאנשים האלה - - -

יחיאל חיליק בר: לאו דווקא רכישת דירה?

<זיוה מקונן-דגו: העיקר שהם יצאו.

<זיוה מקונן-דגו: לקשישים שיתנו את הדיור הציבורי שכל המדינה זקוקה לו.

<זיוה מקונן-דגו: נכון שמשרד העלייה והקליטה הוא לא הכתובת לעניין זה, אבל בהחלט אם היו מוציאים את הקשישים לדיור קבע זה היה נותן פתרון.

יואל רזבוזוב: זיוה אני באמת מנסה, אבל זו משימה.

<ספאנו רטה: שלום, אני גר במרכז קליטה מבשרת ציון כעשר שנים.

<ספאנו רטה: זה "מבאס" אותי ומשפיל אותי.

יואל רזבוזוב: למה אתה גר במרכז הקליטה?

<ספאנו רטה: ראשית אני לא מדבר רק בשמי, אני מדבר בשם רבים.

<ספאנו רטה: קודם כל העלייה של כל הבודדים עקומה.

<ספאנו רטה: למה אני אומר עקומה?

<ספאנו רטה: אני אסביר.

יואל רזבוזוב: עזוב עקומה, למה לא לצאת לשכור דירה ולקבל 1,500 שקל ולעבוד כמו כולם?

<ספאנו רטה: אדוני היושב ראש, סליחה, לא סתם התחלתי 'עלייה עקומה'.

<ספאנו רטה: אני נולדתי בכפר והייתי באוניברסיטה באדיס אבבה וגם פה למדתי לימודי הנדסאי.

<ספאנו רטה: לא ישנתי, הייתי נשוי, עדיין נשוי, אבל עכשיו אני בודד, מבודד מהמשפחות שלי.

<ספאנו רטה: הסוכנות היהודית נתנה לנו את הנסיעות, לא פה, אלא שהינו שם במחנה.

<ספאנו רטה: הבת שלי כעת בת 12, קודם אמר - - - -

יואל רזבוזוב: זה דיון אחר.

<ספאנו רטה: אני מספר כדי להסביר למה אני בודד כאן.

<ספאנו רטה: הוא אמר עשר-אחד עשר פעם, 'הם נוסעים לאתיופיה לזה יש להם כסף למה הם לא יוצאים ממרכז הקליטה'.

<ספאנו רטה: אני עשר שנים ואחד עשר חודשים פה, פעם אחת ראיתי את הבת שלי וגם זה היה בקושי.

<ספאנו רטה: אני עדיין נשוי, אבל בודד.

<ספאנו רטה: כמו שאמרו נתנו לנו בידוד, בודד שנשאר במרכז הקליטה עשר שנים זה לא בריא, צריך להיות שנה או שנה וחצי - - -

נסים זאב: מה הסיבה שאתה לא יכול לראות את הבת שלך?

<ספאנו רטה: מאיפה יש לי כסף לראות אותה?

<ספאנו רטה: אלף דולר כל נסיעה.

<ספאנו רטה: הבת באדיס אבבה, אני נשוי ויש לי את כל התעודות - - -

יואל רזבוזוב: יש וועדת ערר שמטפלת, זה מקרה מצער.

<ספאנו רטה: רציתי לציין שהעלייה עקומה כי לאדם נשוי, יש לו ילדים, מפרידים את הילדים בגלל שהאם לא יהודיה והיא נשארה שם וגם הבת שלי נשארה.

<ספאנו רטה: פה לא התחתנתי ואני בתור בודד פה.

<ספאנו רטה: השם הנכון הוא יחיד.

<ספאנו רטה: אשתי באדיס אבבה, אני לא גרוש.

יואל רזבוזוב: לו יש וועדת ערר, אני מסכים איתך.

<ספאנו רטה: אני רוצה לציין את הכלל.

<ספאנו רטה: כמו שנאמר מדובר ב- 17 מרכזי קליטה, כ- 7,000 איש.

<ספאנו רטה: אני אתן רק נתונים לגבי מרכז הקליטה במבשרת ציון.

<ספאנו רטה: יש כ- 1,100 מתוכם 180 עד 230ש הם יחידים או יחידות, בודדים, גם קשישים וגם צעירים.

<חביב קצב: 60% לא גרים במרכז קליטה.

<חביב קצב: אדוני תן לי לדבר לא הפרעתי לך, אל תפריע לי.

<חביב קצב: 40% מהבודדים מתוך 200 ומשהו.

יואל רזבוזוב: מה מפריע לך?

<ספאנו רטה: אנחנו רוצים לצאת, ארבע פעמים יצאנו להפגנה כדי לצאת ממרכז הקליטה.

<ספאנו רטה: אף אחד לא התייחס אלינו, אלף פעם כתבתי להם.

<ספאנו רטה: כל המכתבים בתיק שלי, כתבתי לאדוני הסמנכ"ל, לאדון יהודה מיליון פעם כתבנו לו.

יואל רזבוזוב: היום יש כל מיני פרויקטים לתעסוקה, אתה בחור צעיר, בריא, אתה יכול לצאת לקבל את ה- 1,500 שקל ויכול להשתלב בעבודה.

יואל רזבוזוב: קשה לי להבין למה אתה עדיין במרכז קליטה.

<ספאנו רטה: השאלה פשוטה, והיא ה- 1,500 שקל.

<ספאנו רטה: אם המדינה באמת רוצה לתת לנו 1,500 כמענק, למה היא לא נותנת לנו אותו כמענק בפעם אחת כדי שנקנה דירה?

<ספאנו רטה: .

<ספאנו רטה: יחד עם ה- 280 אלף שקל זה בסך הכל 370 אלף, גם בסכום זה אי אפשר לקנות, אבל במקום הזה - -

יואל רזבוזוב: כולם רוצים דירה, זה החלום של כל אזרח.

<ספאנו רטה: אם אתם כבר משקיעים את הכסף הזה, למה שלא נקבל אותו כמענק ונמצא פתרון להשלמה.

<ספאנו רטה: אנחנו צעירים, רוצים לשפר את התנאים, רוצים לבנות משפחה, רוצים להשתלב, רוצים להתקדם בארץ ישראל.

<ספאנו רטה: למה לא מקבלים את הסכום כמענק לקניית דירה?

<ספאנו רטה: לשלם לנו במשך חמש שנים 1,500 שקל זה נקרא פתרון קוסמטי.

<ספאנו רטה: זה לא פתרון אמיתי.

<ספאנו רטה: אני לא יכול לקנות דירה בהחזר של 1,500 שקל, אני צריך להוסיף 1,200-1,500 שקל לשכר דירה, במקום שכר דירה אשלם למשכנתא.

<ספאנו רטה: אנחנו לא יכולים לקבל משכנתא בגלל שאין לנו תלוש מסודר, רוב החברים שלי עובדים בעבודות ניקיון.

<ספאנו רטה: המשכרות שלהם כ- 4,000 שקל, מישהו שהולך לבנק עם תלוש של 4,000 שקל, תגידו לי הוא באמת יקבל משכנתא?

<ספאנו רטה: לא משכנתא, האם ב-4,000 שקל באמת אפשר לרכוש דירה ולשלם?

<ספאנו רטה: לא לרכוש, לשכור דירה ב- 3,000 ועוד להתקיים בארץ ישראל, זה קיים, זה אמת?

<ספאנו רטה: תסבירו לי אתם.

יואל רזבוזוב: תודה, אנחנו ניתן למנכ"ל משרד הקליטה את זכות הדיבור כי הוא צריך לעזוב.

יואל רזבוזוב: אני מבין שיש כאן רגישות, אבל זה לא רק אוכלוסייה אחת, זו בעיה קיימת אצל העולים.

יואל רזבוזוב: אני יודע שזו בעיה, אנו מדינה קולטת עלייה ואנחנו כן נתקלים בבעיה.

עודד פורר: אני רוצה להודות ליושב ראש ולשמעון סולומון על הדיון, בכל פעם שמעלים את הנושא הזה לדיון, לא רק את הנושא הזה, אלא בכלל כשמעלים לדיון את נושאי עלייה וקליטה, זה מבורך שדנים בין אם כלום מסכימים ובין אם לא מסכימים.

עודד פורר: ברמת המדיניות אומר כמה מילים כי חשוב שהוועדה תשמע, המדיניות שלנו היא שאחרי שנתיים עולים יצאו ממרכזי הקליטה וישתלבו בחברה.

עודד פורר: ההצלחה שלנו בקליטת העלייה היא ברגע שהעולה משתלב.

עודד פורר: תמיד אני אומר שברגע שהם לא צריכים אותי יותר סימן שהצלחתי.

עודד פורר: לשורש העניין ולנקודה, בין 300 אלף שקל ל-700 אלף שקל מענק שניתן למשפחה או ליחיד שיוצא ממרכז קליטה, ולחלופין העובדה שמקבלים 1,500 שקל לחודש למשך חמש שנים לשכר דירה, אני חייב לומר שאלו צעדים חסרי תקדים שהמדינה נוקטת בהם כדי לאפשר לעולים לצאת ממרכזי הקליטה ולהתחיל את חייהם.

עודד פורר: נכון שאם אם ניתן 370 אלף שקל מחר יבואו לכאן ויאמרו שב- 370 אלף שקל אי אפשר לרכוש דירה, צריך חצי מיליון שקל וצריך 600 אלף שקל וצריך 700 אלף שקל.

עודד פורר: צריך להבין שהפתרון הוא לא שמדינת ישראל תרכוש דירות לכולם, הלוואי שזה היה אפשרי.

עודד פורר: אי אפשר, אני גם חושב שלא לכל היושבים פה, בין אם הם עלו מאתיופיה ובין ממקום אחר, יש דירה רשומה בטאבו.

עודד פורר: הרעיון והמשימה שלנו הם לתת לעולים את הכלים להשתלב, לצאת ממרכזי הקליטה ולהתחיל להתפרנס כולל את כל המעטפת השירותים שאנחנו נותנים כמו הכשרה מקצועית, לימודי עברית על מנת לשלב את האנשים האלה.

עודד פורר: בסופו של דבר יתכן שלא כולם יהיו בעלי דירות, חלקם יהיו בעלי דירות, חלקם ישכרו דירות וחלקם אולי יקנו דירות בעוד עשר-חמש עשרה שנה אחרי שהם ישתלבו בארץ.

עודד פורר: המדיניות היא באמת מדיניות להוציא את האנשים והעולים ממרכזי הקליטה.

עודד פורר: לדעתי כל מי שיושב כאן רואה את העניין הזה עין בעין.

עודד פורר: תבוא מדינת ישראל ותאמר שמעכשיו היא משקיעה את כל כספנו ברכישת דירות ונשלם מיליון וחצי שקל לכל עולה שיוצא ממרכז הקליטה ונסגור דברים אחרים שאנחנו עושים, בסדר.

עודד פורר: אני לא חושב שזו המדיניות הנכונה.

עודד פורר: לדעתי היום המענקים בהחלט סבירים, ובהחלט העובדה שמאפשרים גם נתיב של שכירות וגם נתיב של רכישת דירה והזכאויות נשמרות לאורך התקופה, אלו באמת פתרונות חסרי תקדים.

יואל רזבוזוב: תודה רבה למנכ"ל משרד העלייה והקליטה.

נסים זאב: אני רוצה לומר לאדוני, שגם זכאים, לא עולים, שהם משפחות ברוכות ילדים או אחרים יש להם שני מסלולים.

נסים זאב: האחד, סיוע בשכר דירה שגם הוא ניתן למספר שנים ומצפים שבמהלך השנים אולי המשפחה תוכל להתמודד ולרכוש דירה בסיוע המענק והלוואה.

נסים זאב: אני מסכים איתך ברמה העקרונית ש- 1,500 שקל לא מאפשרים לשכור דירה למי שאינו עובד, אבל מי שעובד זה סכום שהוא יכול להתמודד איתו.

נסים זאב: אולי אפשר להתווכח על העלאת הסכום ל- 1,800, 2,000 אבל לא לומר שלקחת את כל המענק ולהפוך אותו עבור רכישת דירה.

נסים זאב: למי שאין אפשרות לרכוש דירה ב- 281 אלף גם לא ב- 350 הוא יוכל לרכוש, כי הדירות הן הרבה מעבר לכך.

נסים זאב: צריך לתת את האפשרות להתמודד עם החיים.

יחיאל חיליק בר: גם לי יש שאלה אליך, ראשית, נכון מה שאמר חבר הכנסת נסים זאב.

יחיאל חיליק בר: אני חבר כנסת וגם לי אין דירה, אני שוכר דירה, כי לקנות דירה לאו דווקא בירושלים אלא בכל מקום אין לי 1,5את ה- מיליון.

יחיאל חיליק בר: השאלה היא האם כשהם יקבלו את ה- 350 אלף שקל, 500 אלף שקל מענק מחד, ראשית החשש הוא שהם לא ידעו להשתמש בכסף והם יכנסו לחובות, יקנו דברים אחרים.

יחיאל חיליק בר: אנשים אז נשארים לפחות חמש שנים ואולי כל החיים בלי כסף ובלי דירה.

יחיאל חיליק בר: ב- 500 אלף שקל אתה לא יכול לקנות דירה.

יחיאל חיליק בר: כדי לקחת משכנתא ולהשלים, אז אין לך את ה- 1,500 שקל כי קיבלת את כל הסכום כמענק בפעם אחת.

יחיאל חיליק בר: מפריע לי בכל הדיון הזה הוא שלא הבנתי ממך, אני מאוד מאוד בעד המאבק הזה, אני לא יודע אם אתה מכיר את הפעילות שלי בנושא.

יחיאל חיליק בר: מה מפריע לך כצעיר, בריא, נאה שמנסה להשתלב בחברה הישראלית עם אותו מענק של ה- 1,500 שקל לעבוד בעבודה פשוטה, לא באוניברסיטה בשלב ראשון, ולהשתלב במעגל העבודה כך שתוכל לשכור דירה וגם להשתלב בחיים.

יחיאל חיליק בר: את ה- 1,500 שקל לרבים אין, כמו שאמר חבר הכנסת אחרים לא מקבלים אותם.

יחיאל חיליק בר: האם בגלל שהסכום לא מספיק?

יחיאל חיליק בר: האם מה שהציע חבר הכנסת לעלות ל- 2,000 אכן זה יעזור?

יחיאל חיליק בר: האם יש משהו שמונע ממך, שאנחנו לא יודעים פה והוא מונע ממך להשתלב בשוק העבודה?

<ספאנו רטה: זה נראה מבחוץ סבבה, אבל זה לא נכון.

<ספאנו רטה: קודם כל אין לנו בכלל מסמך כתוב ביד שזה לחמש שנים שנקבל 1,500 שקל - - -

יואל רזבוזוב: לא.

יואל רזבוזוב: לא.

יואל רזבוזוב: זה היה בוועדה הקודמת.

יואל רזבוזוב: לפרוטוקול תקבלו.

<ספאנו רטה: שנית, אמרתי כבר בהתחלה, המדינה משקיעה את הכסף ומי שרוצה לקבל את הסיוע לשכר דירה שיקבל ומי שרוצה להשתמש בסיוע עכשיו, למה לא נותנים את הכסף כמענק?

<ספאנו רטה: 80 אלף זה פה.

יואל רזבוזוב: הבנו את הנקודה.

יואל רזבוזוב: אנחנו יושבים כאן ואני אבקש סדר.

יואל רזבוזוב: זה לא הדיון שלכם, אתם יכולים לנהל אותו במקום אחר.

יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו הבנו, אולי אנחנו נשמעים קצת ביקורתיים, אנו מבינים את הרגישות ומבינים את הבעיה.

יואל רזבוזוב: אנחנו באמת רוצים לעשות טוב, אין לנו אינטרס לעשות כאן מהומות.

יואל רזבוזוב: הבנתי איפה הרגישות ואיפה הבעיה, יש דברים שאני יותר מסכים איתם ויש דברים שאני פחות מסכים.

יואל רזבוזוב: אנחנו נאלצים לסיים את הדיון.

יואל רזבוזוב: בבקשה במשפט אחד.

<אוסנת שוורץ: עם כל הכבוד, אני מלווה את המרכז שבמבשרת ציון ואני מאוד מבקשת לומר בקצרה את הדברים.

<אוסנת שוורץ: ראשית אני רוצה להעיר שהתמונה שסמנכ"ל משרד הקליטה ניסה לצייר כאן, הלוואי והייתה אמת אז לא היינו נזקקים לדיון הזה.

<אוסנת שוורץ: שנית, חייבים באמת להיות הוגנים ולהגיד שבמרכז הקליטה המסוים הזה יש אנשים כמוהו שכבר עשר שנים ובשנת 2003 כשהייתה להם אפשרות לקבל את אותם 300 שקל כמשכנתא, גם אתם יודעים מה היה מצב הדירות שבאמת ב- 300 אלף שקל להגיע לדירה.

<אוסנת שוורץ: אף אחד מכל הגורמים הממלכתיים לא השכיל לעזור לאותן משפחות שהגיעו לישראל ותקעו אותם במרכזים האלה במשך שנים.

<אוסנת שוורץ: אני אגיד לך למה.

<אוסנת שוורץ: יש הרגשה, אני אגיד לך שוב פעם, יש תחושה שהמקומות האלה הפכו להיות כעין מכונת כסף משומנת שבכל שבוע או פעם בחודש מגיעים תורמים מאמריקה, כמובן שאפשר להראות להם מצב של מרכז קליטה עם כל מיני אנשים מסכנים, הם גם שחורים וזה עוד יותר נוגע ללב, ואז מזרימים כספים.

<אוסנת שוורץ: דרך אגב, אף פעם הם לא הגיעו לעולים האתיופים.

<חביב קצב: זה גובל בחוצפה מה שאת אומרת.

<חביב קצב: גברתי.

<אוסנת שוורץ: תתבע אותי.

<אוסנת שוורץ: אני אומרת, ואני אומרת כי אני לוויתי את האנשים האלה, הוא מדבר על מסגרות, אתה מגיע למרכז הקליטה ואתה מרגיש כמו פח זבל אחד גדול שכל השכונה מסביב זורקת למרכז, ילדים שאחרי בית-הספר מסתובבים ברחובות.

<אוסנת שוורץ: הנושא מאוד חשוב, ילדים אחרי בית-הספר מסתובבים בחוסר מעש רק במקרה יש בנות של בני-עקיבא, ילדות טובות שבאות מידי פעם ועוזרות להם ונותנות קצת סיוע.

<אוסנת שוורץ: אז באמת, עם כל הכבוד, זאת לא התנהגות של מדינה מתוקנת שמנסה, שאומרת בהבל פה 'הבאנו לכאן עולים ואנחנו רוצים מאוד לשקם אותו'.

<אוסנת שוורץ: אין כאן שום שיקום.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לעורכת הדין אוסנת שוורץ.

<אוסנת שוורץ: אדוני היושב ראש, משכנתא של 280 אלף שקל שבשנת 2003 הופסקה בלי שום הסבר.

יואל רזבוזוב: אני מסכים איתך שבעבר אולי לפני עשר שנים היה אפשר לקנות דירה בסכום הזה ולהיעזר בסכום הזה.

יואל רזבוזוב: למה זה נעצר אני לא יודע.

יואל רזבוזוב: אני יודע את המצב היום.

יואל רזבוזוב: אני מסכים איתך שאנחנו רוצים עולים מחוץ למרכזי קליטה שיהיו חלק מהחברה ויהיו כמה שיותר.

יואל רזבוזוב: זה הרצון.

יואל רזבוזוב: לגבי סכומים אלה ואחרים אם יש לך משהו שאת יודעת ואיני יודע, אני אשמח שתראי לנו נתונים.

יואל רזבוזוב: כעת אני אתן לחבר הכנסת שמעון סולומון שיזם את הדיון הזה לסכם בקצרה, בבקשה.

יואל רזבוזוב: זיוה אנחנו מצטערים, יש לנו מגבלה של זמן.

יואל רזבוזוב: היינו צריכים כבר לסיים.

יואל רזבוזוב: חברים אנחנו צריכים לסיים, נשמח אולי לשמוע אחרי הדיון.

שמעון סולומון: קודם כל זו סוגיה שנמשכת כבר זמן רב.

שמעון סולומון: אנחנו יכולים לשמוע את העולים, גם אם היינו שומעים אותם היינו שומעים עד כמה המצב גרוע וקשה.

שמעון סולומון: המצב ברור לנו ואנחנו יודעים.

שמעון סולומון: הייתה הפגנה לא פשוטה ולכן גם עם כל הצער, בין שמסכימים ובין אם לא מסכימים, צריכים להקשיב.

שמעון סולומון: לכן התכנסו היום כדי לשמוע כי הנושא חשוב, חשוב שכולנו נדע מה קורה בשטח.

שמעון סולומון: נאמר כאן שמרכזי קליטה באופן כללי יוצרים תלות.

שמעון סולומון: אין כאן חולק, אף אחד לא חולק שלא צריך לשהות מעל שנתיים במרכזי קליטה.

שמעון סולומון: שמענו כאן כמה דברים, האחד שיש 1,500 שקל לחמש שנים שמגיע לסכום של 90 אלף שקל שהוא היום מענק למי שמממש אותו.

שמעון סולומון: מצד שני יש 281 אלף שקל הלוואה.

שמעון סולומון: לכן התחלנו תהליך שיחות עם האוצר, עם נציגי האוצר, עם סגן שר האוצר שבאמת פתח את הדלת וישבנו איתו פעמיים.

שמעון סולומון: נראה מה אפשר לעשות, איך לעשות מבלי לבטל את המאמץ שכל אחד מאיתנו צריך לעשות כדי לרכוש בית.

שמעון סולומון: זו בעיה של כל הצעירים בפריפריה, לעולים החדשים זה קל וחומר.

שמעון סולומון: למשפחות יש פתרון, אני חוויתי את זה על בשרי, 35 יחידים היו גרים אצלי וחלקם עובדים בחוץ.

שמעון סולומון: בכל פעם שאלו אותי 'האם יהיה מצב שנוכל לרכוש בתים'.

שמעון סולומון: הם רוצים פתרון, הם לא רוצים להיות פרזיטים.

שמעון סולומון: אני יודע שבאמת יש להם רצון לצאת ולהקים משפחה, לקנות בית ולהיות כמו כל אחד אחר.

שמעון סולומון: הבית הוא עוגן למשפחות יוצאי אתיופיה ובלעדיו בעצם הם בלי קרקע במציאות.

שמעון סולומון: אני אמשיך לקיים את הדיון הזה.

שמעון סולומון: כמו שאמרתי יש 90 אלף שקל ועוד 281 אלף שקל.

שמעון סולומון: אנחנו נראה מה ניתן לעשות יחד עם האוצר.

שמעון סולומון: נציג האוצר היה אמור להיות פה, אך נבצר ממנו להיות כאן.

שמעון סולומון: הבוקר גם דיברתי עם סגן שר האוצר.

שמעון סולומון: אנחנו נכנס למסלול של דיונים ונראה איך ניתן לשפר את מה שקיים היום.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת שמעון סולומון.

יואל רזבוזוב: חברים בואו נשמור על סדר, אנחנו באמת רוצים לעזור.

יואל רזבוזוב: אלה החלטות וועדת העלייה הקליטה והתפוצות.

יואל רזבוזוב: וועדת העלייה הקליטה והתפוצות קוראת למשרדי האוצר, העלייה והקליטה, משרד הבינוי והשיכון ולמשרד הרווחה להבין את המצוקה הקשה שחווים עולים יוצאי אתיופיה השוהים במרכזי הקליטה זמן רב ואינם משולבים בדיור קבע בקהילה.

יואל רזבוזוב: אני מבקש להקים צוות בין משרדי בשיתוף האוצר, העלייה והקליטה, הבינוי והשיכון וחבר הכנסת שמעון סולומון למציאת פתרון למצוקת עולים אלה ושילובם בקהילה.

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת שמעון סולומון התחיל את התהליך הזה.

יואל רזבוזוב: אני חושב שבעזרת המשרדים ניתן למצוא פתרונות ופתרונות הוגנים.

יואל רזבוזוב: המטרה לעזור ולא לחבל.

יואל רזבוזוב: אני מסכים ששהייה ארוכה במרכז קליטה זה דבר לא נכון, צריך למצוא פתרון הוגן.

יואל רזבוזוב: יש לכולנו הרבה רצונות וחלומות, גם לי וגם לחבר הכנסת יחיאל בר אין דירות.

יואל רזבוזוב: צריך באמת למצוא משהו הגיוני.

יואל רזבוזוב: הצטרף אלינו חבר הכנסת אברהם מיכאלי.

יואל רזבוזוב: הוועדה תעקוב אחרי הטיפול בסוגיה.

יואל רזבוזוב: אנחנו נבחן ונראה.

יואל רזבוזוב: תוך שלושה חודשים נקיים דיון, העבודה באחריותך.

יואל רזבוזוב: התקנון אומר לנו שאנחנו צריכים לקיים הצבעה בנושא דיון מהיר.

יואל רזבוזוב: אנחנו בעד מסקנות הוועדה פה אחד.

יואל רזבוזוב: חברים תודה רבה.

יואל רזבוזוב: הדיון נעול.