ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 140, 2013-12-23 15:15

חיים כץ: צהרים טובים.

חיים כץ: יום שני בשבוע, כ' בטבת, ה-23 בדצמבר 2013 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

חיים כץ: על סדר היום הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 22) (קיום קשר עם קטין ואחראי על קטין בשפתם), התשע"ד-2013 של חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה ועוד קבוצה ארוכה של חברי כנסת שלא היו בדיונים שקיימנו.

חיים כץ: מי שהוביל את החוק זאת חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה ואנחנו דנים בחוק הזה כהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

חיים כץ: לצערי הדיון בצהרים נדחה בעקבות שיבושים בסדר היום.

חיים כץ: חיכינו למשרד המשפטים שהיו לו הערות מאחר שחברת הכנסת ביקשה להכניס לחוק גם את הנושא של שירותי שפה בבתי משפט.

חיים כץ: משרד המשפטים רוצה לומר משהו?

<פרץ סגל: פרץ סגל ממחלקת ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.

<פרץ סגל: הנושא של תרגום בבתי משפט לא היה מונח בפני ועדת השרים לחקיקה.

<פרץ סגל: ועדת השרים לחקיקה התנתה את התמיכה של הממשלה בכך שהנוסח יתואם אתה.

<פרץ סגל: הנושא הוא נושא שלא נבדק ידינו, מה המשמעות של הדבר, והוא גם לא ייחודי לתחום הזה דווקא כי הנושא של תרגום בבתי משפט הוא נושא רוחבי.

<פרץ סגל: לכן, אם יש מקום להסדיר אותו, הנהלת בתי המשפט תסדיר אותו בצורה כוללת.

<פרץ סגל: אני לא חושב שיש מקום לייחד דווקא את הסעיף הזה.

<פרץ סגל: בוודאי כאשר הממשלה לא דנה בכלל ואני לפחות לא בדקתי מה המשמעויות מבחינת בתי המשפט לעניין הזה, אנחנו לא יכולים לתת את ההסכמה שלנו לסעיף הזה.

<נעה ברודסקי: סעיף 8 לחוק הנוער (טיפול והשגחה) גם היום קובע שיש זכות לקטין ולאחראי על הקטין להביע את עצמם ולטעון את טענותיהם בבית המשפט.

<נעה ברודסקי: אני חושבת שהזכות הזאת לא מתקיימת בלי האפשרות להביע בשפה שמובנת להם.

<נעה ברודסקי: זה נראה לי משהו שנובע מהסעיף, גם כמו שהוא קיים היום.

<נעה ברודסקי: אנחנו חשבנו שאנחנו רק מבהירים את מה שקיים והאמת שמאוד הצטערתי לשמוע מהנהלת בתי המשפט שזה לא מה שמתבצע כרגע.

<נעה ברודסקי: לי נראה שזה נובע מהסעיף גם כפי שהוא קיים היום ושהזכות פשוט לא מתממשת ברגע שלא מאפשרים תרגום.

<פרץ סגל: כפי שאמרתי, הנושא לא נבדק.

<פרץ סגל: אני לא יכול לומר.

חיים כץ: אנחנו נאפשר לכם להגיש הסתייגות.

חיים כץ: אנחנו נעביר את זה כמו שזה, אתם תקבלו החלטה במשרד שלכם ונאפשר לכם להגיש הסתייגות.

<פרץ סגל: אני רוצה לומר שזאת לא המסגרת שהייתה קבועה לחוק.

<פרץ סגל: המסגרת שהייתה קבועה לחוק היא הנושא של התסקיר והעובד הסוציאלי.

<פרץ סגל: בתי המשפט, יש הוראות כלליות.

<פרץ סגל: אני חושב שבכל זאת אם ועדת השרים לחקיקה התנתה את התמיכה של הממשלה, צריך לכבד את החלטת ועדת השרים ולאפשר לממשלה.

<פרץ סגל: אם הוועדה רוצה לדחות את הדיון, אני אביא את זה ביום ראשון לוועדת השרים לחקיקה, נקבל את הנתונים מהנהלת בתי משפט לגבי המשמעות של הדבר.

<פרץ סגל: מה שציטטה חברתי היועצת המשפטית, אני מניח שההוראות הכלליות שחלות על תרגומים, חלות גם כאן כמו שחלות במקרים אחרים.

חיים כץ: "חברתי" זה בין עורכי דין.

חיים כץ: חברתי המלומדת.

<פרץ סגל: כן.

חיים כץ: שכחת להגיד המלומדת.

<פרץ סגל: אמרתי היועצת המשפטית של הוועדה.

<פרץ סגל: אני סמוך ובטוח שבתי המשפט ערים לסעיף הזה ומקיימים אותו כמו שהם מקיימים אותו בחוקים אחרים כאשר הדבר לא נאמר במפורש.

<פרץ סגל: לכן, לבוא ולבקש מאתנו שנוסיף את זה כאן באופן קונקרטי, אני לא בטוח שיש צורך בכך בכלל.

<פרץ סגל: כפי שאמרתי, אם רוצים שנבדוק מה המשמעות של הדבר, אני צריך לבדוק את הדבר הזה ולהביא את זה לוועדת שרים לחקיקה.

<נעה ברודסקי: אפשר להקריא את העמדה של הנהלת בתי המשפט?

<נעה ברודסקי: הם לא כאן וביקשו שאקריא את העמדה שלהם.

<נעה ברודסקי: הם כתבו לנו ש"למערכת בתי המשפט אין התנגדות לתיקון אשר בהצעה זאת בכפוף לקבלת המשאבים התקציביים הדרושים לכך.

<נעה ברודסקי: ברור שהעמדת מתורגמן כרוכה בנטל תקציבי" והם בעצם מבקשים להעמיד את המשאב הדרוש ליישום האמור בהצעה.

חיים כץ: נציג משרד האוצר, מה יש לך להגיד?

<גיא הרמתי: אני מאגף התקציבים.

<גיא הרמתי: אני הרפרנט מול משרד הרווחה.

<גיא הרמתי: הגענו אתם להסכמה אבל לא עם ב' החדש לגבי בתי הדין ואני לא הרפרנט שעובד מול משרד המשפטים.

<גיא הרמתי: לפי נוסח ההודעה אני צופה שיהיו בעיות ואלה שוב אותם דיונים על כל שינוי בחוק שדורש תוספת תקציבית.

חיים כץ: תקריאי.

חיים כץ: תדלגי על זה ואם לפנינה תמנו-שטה יש הצעת חוק נוספת לגבי המתורגמן בבית המשפט, היא תגיש אותה.

<אודיה איפרגן: עורכת דין אודיה איפרגן ממשרד הרווחה.

<אודיה איפרגן: הערנו מספר הערות והשאלה אם הן יעלו מתוך הדברים שלך או שאני צריכה לומר אותם בנפרד.

<נעה ברודסקי: חלקם מה שהסכמנו, כן, אני מציעה שתתייחסי.

<אודיה איפרגן: אני אומר שזה נוסח שעלה הרגע.

<אודיה איפרגן: אני הייתי מבקשת בכל זאת אפשרות להתייעץ.

חיים כץ: לגבי מה?

<אודיה איפרגן: אולי תסבירי ואחר כך אני אתייחס.

פנינה תמנו: אני מתנצלת, אבל הייתה לי ישיבת סיעה.

חיים כץ: אני אסביר לך היכן זה עומד.

חיים כץ: גם משרד המשפטים וגם משרד האוצר, וגם תשובת בתי המשפט, אומרים שקיום מתורגמן כרוכה בעלות תקציבית והם ביקשו למשוך את זה חזרה לוועדת שרים.

חיים כץ: אני אמרתי שאנחנו לא מוכנים שימשכו לוועדת שרים.

חיים כץ: אנחנו יורדים מהקטע של בתי המשפט ותגישי הצעת חוק נוספת.

פנינה תמנו: בסדר גמור.

חיים כץ: אנחנו עכשיו עוברים להצעת החוק המקורית.

חיים כץ: נעבור להקראה ונראה מה ההסכמות ומה המחלוקות.

<נעה ברודסקי: הצעת חוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון) (חובת התקשרות עם הקטין והחייב בשפה המובנת להם), התשע"ג-2013 הוספת סעיף 7א.

<נעה ברודסקי: בחוק הנוער (טיפול והשגחה) התש"ך-1960 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 7 יבוא: 7א.

<נעה ברודסקי: קשר עם הקטין ואחראי על הקטין בשפתם קיום קשר בין עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה) ובין קטין ואחראי על קטין בהעברת מידע, בכל עניין לפי חוק זה, לרבות לשם הכנת תסקיר, ייעשו בשפת הקטין או האחראי על הקטין או בשפה שהם מבינים ודוברים אותה לרבות שפת הסימנים, או בתרגום לשפה כאמור בתוך מתן הזדמנות לכל אחד מהם להשמיע את דבריו בשפה זו.

<נעה ברודסקי: תרגום כאמור יכול שייעשה על ידי מתורגמן, עובד סוציאלי כאמור או מי מטעמו ובתרגום לאחראי על הקטין יכול שייעשה באישור העובד הסוציאלי גם על ידי אדם בגיר אחר מטעם המשפחה הדובר שפה זו.

<נעה ברודסקי: דבר התרגום וזהות המתרגם יתועדו בכתב.

<נעה ברודסקי: היו כמה נקודות שעלו בעניין הזה.

<נעה ברודסקי: קודם כל, לגבי דבר התרגום, אם אפשר למחוק ולכתוב שזהות המתרגם יתועד בכתב.

פנינה תמנו: כן.

<נעה ברודסקי: לגבי הסיפא, לעניין התרגום, מי בעצם יכול לעשות אותו, הייתה כאן דילמה איך לנסח את זה ואנחנו הצענו שזה יהיה עובד סוציאלי כאמור או מי מטעמו או אדם בגיר אחר הדובר את השפה בהתאם לנוהל שייקבע על ידי המנהל הכללי של משרד הרווחה.

<נעה ברודסקי: הרעיון היה שלגבי מישהו שמוכר למשפחה, זה יהיה בהסכמת המשפחה ודברים כאלה יעוגנו בנוהל ולא בחקיקה הראשית.

<אודיה איפרגן: לגבי העניין הזה, הנושא של נוהל, אני חושבת שאני צריכה כמה דקות התייעצות משום שזה עלה זה עתה.

חיים כץ: למה?

חיים כץ: לא היה לך זמן?

<אודיה איפרגן: זה עלה זה עתה.

<נעה ברודסקי: אנחנו כבר כמה ימים מתלבטים בסיפא הזאת.

חיים כץ: התייעצות עם מי?

<אודיה איפרגן: עם היועצת המשפטית.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: תמשיכי לקרוא.

<פרץ סגל: הוסף כאן תרגום לשפת הסימנים.

<פרץ סגל: שפת הסימנים איננה ייחודית לאוכלוסייה שאיננה דוברת את השפה העברית אלא היא שאלה שקשורה במתן עזר לאנשים בעלי מוגבלויות.

<פרץ סגל: יכול להיות שלאנשים בעלו מוגבלויות צריך עוד עזרים.

<פרץ סגל: למשל, אדם שיש לו קשיי הבנה, מישהו שיכול להסביר לו.

<פרץ סגל: לכן זה לא מעניינו של החוק להכניס כאן את נושא שפת הסימנים שזה נושא לחוק אחר שהוא כללי לכל האנשים בעלי מוגבלויות.

<פרץ סגל: לכן אני לא חושב שיש מקום להכניס את זה כאן לסעיף הזה.

פנינה תמנו: למרות שזאת הנגשה שפתית.

פנינה תמנו: זאת עדיין שפה.

<פרץ סגל: זאת לא שפה.

<פרץ סגל: אדם שהוא חירש, משתמשים בשפת הסימנים.

פנינה תמנו: נכון, אבל עדיין אתה מנגיש את השפה.

פנינה תמנו: מבחינת הנגישות השפתית, אתה הרבה פעמים כורך את זה.

חיים כץ: פנינה, את הגשת הצעת חוק ראויה לשפה האמהרית, לצורך העניין, או לשפה אחרת.

חיים כץ: אנחנו מחוקקים ואנחנו רוצים לגעת בכל מיני דברים, אבל אם אנחנו רוצים להעביר את זה כמו שצריך, אנחנו צריכים להיצמד למה שרצית.

פנינה תמנו: אתה אומר שזה חוק נפרד?

חיים כץ: כן.

חיים כץ: תורידי את זה.

<פרץ סגל: כי למה רק שפת הסימנים?

<פרץ סגל: יש עוד דרכים להנגיש לעוד אנשים עם מוגבלויות כאלה ואחרות.

פנינה תמנו: לא, אנחנו לא מדברים על משפטי.

פנינה תמנו: קודם כל, הבנה בסיסית שזה השפה.

פנינה תמנו: מרגע שבן אדם לא שומע, אין לו יכולת תקשורת.

חיים כץ: אומרת היועצת המשפטי שאם יש צורך, מה קורה בבית משפט?

<פרץ סגל: ממילא הדברים האלה נעשים.

<פרץ סגל: זה לא נעשה רק בקונטקסט הזה.

פנינה תמנו: בבית המשפט זה לא תמיד נעשה.

פנינה תמנו: זה נעשה בגדר המלצה.

פנינה תמנו: כל עוד זה לא מעוגן בחוק, אף אחד לא חייב.

פנינה תמנו: לכן נגיש עוד הצעת חוק ואז באמת זה יהיה.

<פרץ סגל: הדיונים עם אנשים בעלי מוגבלויות כמו חירשות לא נולדו היום אלא הם מתקיימים כבר שנים רבות.

פנינה תמנו: בתי משפט כן, אבל זה עדיין לא מעוגן בחוק.

<פרץ סגל: השאלה אם כל דבר צריך לעגן בחוק.

פנינה תמנו: במקומות שם יש לקונות.

<פרץ סגל: אם אמנם יש לקונה, נקבל את העמדה על כך של בתי המשפט.

פנינה תמנו: אם אתם טוענים מבחינה משפטית שזה לא קשור למקום, הרי בסוף זה לא מה שיעכב לנו את החוק הזה.

פנינה תמנו: אני חושבת שזאת גם הנגשה שפתית, מישהו שמתרגם אבל זה לא הוויכוח.

חיים כץ: בסדר גמור.

חיים כץ: תודה רבה.

<זיוה מקונן דגוי: לגבי "גם על ידי אדם בגיר אחר מטעם המשפחה".

<זיוה מקונן דגוי: שיובן שזה לא בן משפחה שמתרגם אלא מישהו שהוא בעל מקצוע שמתרגם מטעם המשפחה.

חיים כץ: תנסחי את זה כך שהוא לא בן משפחה.

<אודיה איפרגן: זה מתקשר להערה שאני רציתי להעיר.

<אודיה איפרגן: בנוסח הקודם סוכם גם עם המציעה להוריד את המילה מתורגמן כי לנו היה חשוב לא להיתפס.

<אודיה איפרגן: אמנם אין הגדרה בחוק הפרשנות מהו מתורגמן.

פנינה תמנו: זה לא לעניין.

פנינה תמנו: אתם מעקרים.

פנינה תמנו: אתם רוצים לקחת יוצאי אתיופיה בהתנדבות ושהם יתחילו לתרגם לכם.

פנינה תמנו: סליחה.

פנינה תמנו: אתם מנסים להפיל את החוק.

<אודיה איפרגן: אנחנו ביקשנו שהנוסח יהיה שזה או מי מטעמו.

פנינה תמנו: אני רוצה להסביר לך.

פנינה תמנו: היא נבחרה, היא הלכה להיבחר לכנסת ונבחרה כמחוקקת.

פנינה תמנו: היא לא עובדת אצלכם.

<אודיה איפרגן: בוודאי.

חיים כץ: היא רוצה שיהיה כתוב מתורגמן וזה החוק שלה.

<אודיה איפרגן: אני רוצה אדוני רק לסיים את דברי.

חיים כץ: את תסיימי את דבריך אבל את עכשיו מדבר סתם כי יהיה כתוב מתורגמן.

חיים כץ: עכשיו דברי.

<אודיה איפרגן: אני רוצה להסביר למה היה לנו חשוב ואני גם אזכיר מה שסוכם כי היה נוסח שסוכם בין המנכ"ל לבין המציעה שהוא לא כלל את המילה מתורגמן.

<אודיה איפרגן: חשוב לנו שהמהות של הדברים יהיה שתוכן הדברים יהיה ברור לשני הצדדים ויהיה ברור לאחראי על הקטין ושהדברים יועברו.

<אודיה איפרגן: הביטוי מתורגמן הוא ביטוי שלמעשה אין לו תוכן ממשי כי זה בעצם אדם שמתרגם.

<אודיה איפרגן: עם זאת, התפיסה של המילה מתורגמן היא שלכאורה הוא אדם שהוא מקצועי.

<אודיה איפרגן: אנחנו צריכים בהצעת החוק הזאת לשמור על איזון בין הזכויות של המשפחה לבין היכולת להגן על הקטין.

<אודיה איפרגן: החשש שלנו הוא שהחוק, כמו כל חוק, יכול להיות נתון לפרשנויות שונות ואם נכניס את המילה מתורגמן יתחילו להגיד למה לא הבאתם אדם במכרז וכולי.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: דיברת לפרוטוקול.

<אודיה איפרגן: דבר שני.

<אודיה איפרגן: הנושא של תרגום לאחראי על הקטין.

<אודיה איפרגן: נעשית איזושהי הבחנה בדברים שלגבי שימוש בבן משפחה יש הבדל בין תרגום לאחראי על הקטין לבין התרגום לקטין.

<אודיה איפרגן: אנחנו סבורים שההבחנה הזאת לא נכונה.

<אודיה איפרגן: אם אחראי על הקטין מדבר עם קטין, אתה לא תביא מתרגמים שונים לשניהם.

<אודיה איפרגן: אם מדובר במישהו שמגיע למשל מטעם המשפחה, אין שום הצדקה להבחנה ביניהם.

<אודיה איפרגן: מדובר בשיקול דעת בשטח.

<אודיה איפרגן: אם צריך, יביאו מישהו מבחוץ.

<נעה ברודסקי: הסיבה שזה נוסח כך היא בגלל החשש בכל זאת מניגוד עניינים שעוד יותר קשה כאשר מדובר על הקטין, אבל אם אנחנו באמת כן נפנה לנוהל של מנכ"ל משרד הרווחה, יהיה אפשר כבר שם לעשות את ההבחנות.

<נעה ברודסקי: השאלה אם זה מה שמוחלט.

פנינה תמנו: אני לא רוצה שתשאירי לנהלים האלה מרחב פתוח מדי כי אז פשוט יעקפו את החוק בדרך כזאת או אחרת.

<נעה ברודסקי: זה יהיה בנקודה של איך מבצעים את התרגום בשטח ועל ידי מי.

פנינה תמנו: שם יכולים לכופף לחלוטין.

חיים כץ: אנחנו נעשה מה שאת ביקשת.

פנינה תמנו: נשאיר את המתורגמן.

<נעה ברודסקי: זה יכול להיות גם על ידי העובד הסוציאלי או מי מטעמו.

פנינה תמנו: כן.

פנינה תמנו: כמובן.

<נעה ברודסקי: זאת אומרת, לא תמיד זה מתורגמן.

פנינה תמנו: כמובן.

פנינה תמנו: זה גם כתוב כחלופה.

פנינה תמנו: החלופה צריכה להישאר.

פנינה תמנו: בסוף הרי תבחרו כנראה בחלופה של עובד סוציאלי או מי מטעמו כי ברגע שאת מביאה מישהו מטעמו, יש את העובדים, יש את המגשרים, מה שקורה בפועל.

פנינה תמנו: הרי אנחנו מבינים מה קורה בפועל.

<אודיה איפרגן: אין במי להסתייע.

פנינה תמנו: אתם מסתייעים במגשרים.

פנינה תמנו: אתם מסתייעים באנשים אלא שהפעם זה יהיה חייב בכל מצב ובכל מקרה.

פנינה תמנו: זאת גם הייתה הטענה הראשונית שלך, שאתם בלאו הכי עושים את זה ואני יודעת בדיוק במי אתם משתמשים.

פנינה תמנו: אתם משתמשים במגשרים, אתם משתמשים בעובדים סוציאליים יוצאי אתיופיה, אבל החוק הזה בא למנוע את אותו אחוז שבסופו של דבר נופל בין הכיסאות, מגיע לבית המשפט שלא לצורך והיום ניתנה החלטה, ואת יודעת איזו החלטה היום בבית המשפט העליון.

פנינה תמנו: נכון שבמקרה הזה זה לא היה שפתי, אבל אני מאמינה שהחוק הזה ימנע את המקרים הקשים האלה.

<אודיה איפרגן: אנחנו תומכים אבל כן היה צריך להשאיר את החלופה עליה הוסכם בפעם שעברה, של מישהו מטעם.

פנינה תמנו: בגיר.

<אודיה איפרגן: בגיר, כן.

<אודיה איפרגן: זה משהו שחייב להישאר בכל מקרה.

<אודיה איפרגן: או בנוהל.

פנינה תמנו: לטעמי צריך להוריד את זה לגבי בן המשפחה.

פנינה תמנו: אני לא חושבת שצריך להשאיר את זה.

פנינה תמנו: זה לא צריך להיות.

פנינה תמנו: גם כך זאת סיטואציה לא פשוטה וכשאת מציבה בן משפחה בתוך סיטואציה כזאת, לא בהכרח הוא מתרגם את מה שצריך לתרגם להורים.

פנינה תמנו: צריך להוריד את בן המשפחה וזה צריך להישאר בקרב הגורמים המקצועיים.

פנינה תמנו: זה צריך לבוא מטעם העובדים הסוציאליים.

<אודיה איפרגן: בכל זאת אני רוצה להציף סיטואציה.

<אודיה איפרגן: יש לנו שפע רחב של שפות.

<אודיה איפרגן: יכול להיות עובד זר, יכול להיות פליט שמגיע, ולא יכול להיות מתורגמן וגם לא יכול להיות תמיד עובד לשכה או מישהו שדובר את השפה.

<אודיה איפרגן: אין לי את כל שפע השפות שקיימות בשטח.

<אודיה איפרגן: לא יכול להיות שלא יהיה מצב שאי אפשר להגן על ילד רק בגלל זה.

פנינה תמנו: יש לך את החירום בשביל זה.

פנינה תמנו: יש לך כאן את החריג.

<אודיה איפרגן: לא תמיד זה מצב חירום.

פנינה תמנו: בסדר, אז אתם תמצאו.

<אודיה איפרגן: לפעמים יש ילד שרוצים טיפול מול המשפחה.

פנינה תמנו: אז תמצאו מישהו שיתרגם את השפה.

פנינה תמנו: זה הדבר הבסיסי.

פנינה תמנו: הרי כולנו מבינים שבפועל את יודעת יפה מאוד מה קורה בשטח.

פנינה תמנו: השפות היחידות שאתם צריכים, יש לכם גם את המאגר וגם בית המשפט נדרש לזה פעמים רבות, לשפות מאוד מיוחדות וייחודיות.

חיים כץ: זה ייעצר היכן שאת רוצה.

חיים כץ: עובד סוציאלי כאמור או מטעמו.

פנינה תמנו: או מי מטעמו.

<אודיה איפרגן: אדוני, אני רוצה בכל זאת להזכיר.

חיים כץ: גברת, שמעתי אותך.

חיים כץ: הזכרת.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: את יכולה להסתייג.

חיים כץ: תמשיכי בסעיף (ב).

<נעה ברודסקי: אין בהוראות סעיף קטן (א) כדי לעכב נקיטת אמצעי חירום לפי סעיף 11 – ואני מוסיפה לבקשת משרד הרווחה – או פעולה לקראת נקיטת אמצעים זמניים שאינם סובלים דיחוי לפי סעיף 12, אם בעת נקיטתם לא היה בנמצא עובד סוציאלי או אדם אחר הדוברים את השפה, כאמור באותו סעיף קטן, ובלבד שבסמוך לאחר נקיטת אמצעי החירום תימסר לקטין ולאחראי על הקטין הודעה בדבר נקיטתם בשפה המובנת לו והוא יוכל להשמיע את דבריו בשפה כאמור.

<נעה ברודסקי: סעיף 8 הוא לגבי עניין של בית המשפט.

חיים כץ: זה יורד.

פנינה תמנו: סעיף 11 הוא רק מקרה חירום.

פנינה תמנו: זה לפי שיקול דעת עובד סוציאלי לשבוע ימים?

<נעה ברודסקי: כן.

<אודיה איפרגן: סעיף 11, אנחנו ביקשנו להדגיש שמדובר גם באמצעים זמניים לפי סעיף 12, כי יש מצבים שלמשל יש שעה זמן, אז פקיד הסעד יעדיף במקום להוציא צו חירום, לרוץ לבית המשפט שזה בסופו של דבר לטובת המשפחה.

<אודיה איפרגן: זה גם כן אמצעים שמהותם דברים שאינם סובלים דיחוי, דברים שהם דחופים ביותר.

<אודיה איפרגן: למעשה זה סעיף שאפילו לא מחייב דיבור עם האחראי אבל עדיין אם נסתייע ואתה יכול לדבר עם אחראי ואתה לא מצליח להשיג מתורגמן, חשוב שיהיה כיסוי גם למצב הזה.

חיים כץ: בסדר גמור.

חיים כץ: סעיף 8 יורד.

<זיוה מקונן דגוי: המילה הודעה מדאיגה אותי.

<זיוה מקונן דגוי: תימסר לקטין ולאחראי על הקטין הודעה בדבר נקיטתם בשפה המובנת לו.

חיים כץ: למה זה מדאיג אותך?

<זיוה מקונן דגוי: כי אז יכול להיות מצב שרק מעבירים הודעה ולא מבהירים את הכול.

חיים כץ: אני חושב שאת מפריזה.

<נעה ברודסקי: אני אתקן.

<נעה ברודסקי: בסוף אמרתי את זה ביחיד, אבל ברור שזה נותן אפשרות להשמיע את עמדתו גם לקטין וגם לאחראי על הקטין.

<נעה ברודסקי: זה ברבים.

<נעה ברודסקי: אני אתקן את זה.

<נעה ברודסקי: תיקון סעיף 23.

<נעה ברודסקי: בסעיף 23 לחוק העיקרי, אחרי עובד סוציאלי לפי חוק הנוער (טיפול והשגחה) יבוא "או אדם המסייע בידו לעניין תרגום".

<נעה ברודסקי: זה בנוגע לסודיות.

<נעה ברודסקי: סעיף 23 קובע חובת סודיות ורוצים שגם המתרגם, תהיה עליו חובת סודיות.

<אודיה איפרגן: לא רק בידו אלא אדם המסייע בעניין התרגום.

<אודיה איפרגן: הוא בעצם מסייע לשני הצדדים.

<נעה ברודסקי: אין בעיה.

<נעה ברודסקי: ביקשו סעיף תחילה.

<אודיה איפרגן: הצעת החוק הזאת כרוכה במכרזים ופרסומם.

חיים כץ: כמה זמן אתם צריכים לזה, שבע שנים?

חיים כץ: שישה חודשים?

<אודיה איפרגן: כן.

חיים כץ: שישה חודשים.

פנינה תמנו: לגבי הסיפא, "הודעה בדבר נקיטתם בשפה המובנת לו והוא יוכל להשמיע את דבריו בשפה כאמור".

פנינה תמנו: אני יודעת שקצת נסוגונו אחורה בכל מה שקשור לבית המשפט.

פנינה תמנו: אני כן חושבת שצריך להכניס סעיף שאומר שאותם דברים שעולים בתרגום.

חיים כץ: תעשי תיקון חוק.

חיים כץ: הוא אמר שזה סעיף חדש.

חיים כץ: סעיף חדש, הוא מושך לך את כל החוק.

פנינה תמנו: השאלה אם התרגום הזה יועבר לבית המשפט.

פנינה תמנו: לא התרגום עצמו אלא הדברים שתורגמו על ידי הרווחה, החובה שלכם להעביר אותם לבית המשפט.

חיים כץ: עשית סדק בקיר ועכשיו את מתחילה להרחיב אותו.

חיים כץ: תכיני עוד הצעת חוק.

חיים כץ: אנחנו נעבור להצבעה על הצעת החוק כפי שהוקרא.

חיים כץ: את מחליפה את עדי קול.

חיים כץ: מי בעד הצעת החוק?

חיים כץ: בעד – 2

חיים כץ: שני חברי הכנסת שנמצאים אישרו את הצעת החוק כהכנה לקריאה השנייה והשלישית.

חיים כץ: אני מקווה שהיא תעבור במהרה ותוך חצי שנה מיום העברתו הוא ייכנס לספר החוקים.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הישיבה נעולה.