ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 123, 2013-12-23 12:00

עמרם מצנע: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

עמרם מצנע: על סדר-היום: תקנות לימוד חובה (תלמידים הלומדים ברשות חינוך מקומית אחרת) (תיקון), התשע"ד–2013.

עמרם מצנע: משרד החינוך, בבקשה.

<חגית מאיר: שלום.

<חגית מאיר: עניינה של הבקשה הזאת הוא בשינוי התעריף.

<חגית מאיר: על-פי חוק לימוד חובה, רשות חינוך מקומית שאין לה מענה חינוכי מתאים לתלמידים תושביה, מגיעה להסכם עם רשות מקומית אחרת סמוכה, שולחת אליה את התלמידים הללו, ומשלמת לה תשלום עבור תלמידי חוץ.

<חגית מאיר: גובה התשלום ומנגנון העדכון מדי שנה קבוע בתקנות.

<חגית מאיר: אנחנו מבקשים לשנות את בסיס החישוב שנקבע לאחרונה, בשנת 2055, מחמת שתי התפתחויות עיקריות: אחת מהן היא עלויות שמירה שעלו מאוד.

<חגית מאיר: כידוע, עלויות של שמירה ואבטחה במוסדות חינוך מתחלקות בין המשרד לביטחון פנים לבין הרשויות המקומיות.

<חגית מאיר: כתוצאה מאכיפה של חוקי עבודה על חברות קבלן התייקרה מאוד עלות השמירה והאבטחה, שכן הרוב זה חברות קבלן של המאבטחים בבתי הספר.

<חגית מאיר: זה התייקר מעבר להתייקרות המדדית.

<חגית מאיר: דבר נוסף הוא שמשרד החינוך הוסיף במהלך חמש שנים 300 תקני פסיכולוגים חדשים למערכת החינוך, ובעלות שכרו של פסיכולוג נושא משרד החינוך ב-68 אחוז, והרשות המקומית ב-32 אחוז.

<חגית מאיר: אז למעשה הגדלת מספר הפסיכולוגים ברשויות מטילה עלות נוספת על הרשויות, ומייקרת את התשלום עבור תלמידי חוץ.

<חגית מאיר: מרכז השלטון המקומי ביקש את עדכון התעריפים.

<חגית מאיר: ועדה משותפת למרכז השלטון המקומי ולמשרד החינוך ישבה על המדוכה, והחליטה על הבסיס החדש ועל התעריף החדש בהסכמה בין שני הגופים.

<חגית מאיר: לאור הסכמה זאת אנחנו מבקשים מהכנסת לאשר לנו בתקנות את התעריף החדש.

עמרם מצנע: נקרא, בבקשה.

<מירב ישראלי: זה מפנה לתקנות הישנות.

<מירב ישראלי: "תקנות לימוד חובה (תלמידים הלומדים ברשות חינוך מקומית אחרת) (תיקון).

<מירב ישראלי: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 7א ו-15 לחוק לימוד חובה, לאחר היוועצות בוועד החינוך לפי סעיף 14 לחוק – שאני מבינה שהתקיימה"- - -

<חגית מאיר: לכן זה לא הוגש קודם לכן.

<חגית מאיר: המתנו עד מילוי התקנים החסרים.

<מירב ישראלי: "ולאחר התייעצות עם מרכז השלטון המקומי ובאישור ועדת החינוך והתרבות והספורט – זה צריך להיות - של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה": תיקון הפתיח.

שמעון אוחיון: זה לא בתקופה שלנו.

<מירב ישראלי: זה ב-2005, התקנות המקוריות.

שמעון אוחיון: לא, לאחר התייעצות ו-וועדת החינוך.

<מירב ישראלי: זה החדש.

עמרם מצנע: זה התקנות, והחתימה שלהן מותנית.

<מירב ישראלי: בפתיח לתקנות לימוד חובה (תלמידים הלומדים ברשות חינוך מקומית אחרת), (להלן – התקנות העיקריות), במקום "7א(א)(4) יבוא "7א".

<מירב ישראלי: זה אומר שסעיף 7א לחוק לימוד חובה הוא זה שמסמיך את השר לקבוע את התקנות שהתיקון שלהן נמצא לפנינו.

<מירב ישראלי: בעבר היתה הפניה פה בתקנות הראשיות רק לפסקה (4), שאומרת כך: השר בהתייעצות עם מרכז השלטון המקומי ובאישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת יתקין, בכפוף להוראות סעיף קטן (ג), תקנות לעניין מוסד חינוך מתאים לצורך סעיף זה.

<מירב ישראלי: התקנת התקנות תיעשה בהתחשב גם בסוגי מוסדות חינוך, במיקומם ובאזורי מגורים של ילדים ונערים.

<מירב ישראלי: יש פה גם סעיף 7א(ב), שאומר: השר בהתייעצות מרכז השלטון המקומי באישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, יקבע את סכום ההשתתפות.

<מירב ישראלי: רשאי הוא לקבוע סכומי השתתפות שונים.

<מירב ישראלי: למעשה התקנות צריכות לכלול גם את א וגם את ב.

<מירב ישראלי: בעצם זה תיקון טכני שמדייק את ההפניה.

עמרם מצנע: מה זה 7א(א)(4)?

<מירב ישראלי: זה מה שהקראתי.

<מירב ישראלי: אנחנו מוחקים את א(4), לכן זה תקנות לפי כל הסעיף.

<מירב ישראלי: זה פשוט לדייק את ההפניה.

שמעון אוחיון: א(4) כולל הכול?

<מירב ישראלי: לא, הוא כולל רק את ההוראות לגבי מהו מוסד חינוך מתאים.

<מירב ישראלי: ההוראות לגבי שיעור ההשתתפות זה ב-7א(ב).

<מירב ישראלי: זה עניין טכני, דיוק של ההפניה.

<מירב ישראלי: נכון?

<לירן שפיגל: כן.

<מירב ישראלי: 15 זה הסעיף הכללי של התקנת התקנות.

<מירב ישראלי: במקום 7א(א)(4) יבוא 7א.

<מירב ישראלי: אפשר להכניס פה גם תיקון של שם הוועדה – שכבר יהיה מדויק.

<מירב ישראלי: תיקון תקנה 1.

<מירב ישראלי: בתקנה 1 לתקנות העיקריות – אחרי ההגדרה "חטיבה עליונה" יבוא: "תקן שעות" – כהגדרתו בתקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח), התשי"ז-1956.

<מירב ישראלי: ההגדרה בתקנות ההן אומרת: מספר שעות הלימוד, שעות חינוך ושעות הניהול שנקבעו לכל מוסד בהתאם לתקנות ההן.

<מירב ישראלי: זה תקן שעות שנקבע לפי תקנות אחרות.

<מירב ישראלי: תכף נראה שבהוספת תקנת 3א יש הפניה להגדרת הזאת – לכן היה בה צורך.

<מירב ישראלי: בתקנה 2 לתקנות העיקריות – (1) בפסקה (1)(א) במקום "גן ילדים, בית ספר יסודי או חטיבת ביניים" יבוא "גן ילדים ובית ספר יסודי"; (2) אחרי פסקת משנה (א) יבוא: "(א1) חטיבת ביניים;".

<מירב ישראלי: מה משמעות התיקון הזה – בעבר גן ילדים, בית ספר יסודי וחטיבת ביניים, היה להם אותו שיעור השתתפות.

<מירב ישראלי: עכשיו מפרידים אותם.

<מירב ישראלי: בתקנה 3 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א) - בפסקה (1) במקום "575 שקלים חדשים לשנה" יבוא "662 שקלים חדשים לשנה"; פסקה זו אומרת מה שיעור ההשתתפות לגבי גן ילדים ובית ספר יסודי בחינוך הממלכתי או הממלכתי דתי, שניתנה לגביו הודעה של הורי הרושם.

<מירב ישראלי: כלומר זה ממלכתי או ממלכתי דתי, גן ילדים, בית ספר יסודי.

<מירב ישראלי: שיעור ההשתתפות עלה מ-575 ש"ח ל-662 ש"ח.

<מירב ישראלי: היא הסבירה שזה שמירה ופסיכולוגים.

<מירב ישראלי: זה לגבי בית ספר יסודי וגן ילדים.

<מירב ישראלי: אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) לגבי תלמידים כמפורט בפסקאות משנה (א1) ו-(נ) שבתקנה 2(1) – ביחס לתלמיד בחטיבת ביניים – 845 שקלים חדשים לשנה;".

<מירב ישראלי: כלומר נוצרה פה אפשרות חדשה של חטיבת ביניים.

<מירב ישראלי: פסקה (ה): מוסד חינוך אחר – כלומר לא אחד מהמוזכרים בסעיף – שהרשות השולחת אישרה כמוסד חינוך מתאים, ובלבד שהוא מוסד חינוך שחל עליו סעיף 7א לחוק.

<מירב ישראלי: אלה שתי האפשרויות.

<מירב ישראלי: אז יש לנו יסודי - 662, חטיבת ביניים - 845.

<מירב ישראלי: (ג) בפסקה (2) במקום "644 שקלים חדשים לשנה" יבוא "849 שקלים חדשים".

<מירב ישראלי: פסקה (2) מתייחסת לתלמידים כמפורט בפסקאות משנה (ב) ו-(ה), שזה חטיבה עליונה ומוסד חינוך אחר, שהוא לא חטיבת ביניים, שדיברנו קודם, ביחס לתלמיד בחטיבה עליונה.

<מירב ישראלי: זה 849.

<מירב ישראלי: זה כל דרגות הכיתות.

עמרם מצנע: כלומר גן ויסודי זה 662, חטיבת ביניים – 845, ותיכון – 849.

<מירב ישראלי: בדיוק.

<מירב ישראלי: בתקנת משנה (ב), שזה נושא עדכון למדד, במקום 1 בפברואר יבוא 1 ביולי.

<מירב ישראלי: בעצם יש אפשרות לעדכן בכל שנה, לפי שיעור – אקרא את זה: הסכומים הנקובים בתקנת משנה (א), שזה מה שדיברנו קודם, יעודכנו – בעבר זה היה ב-1 בפברואר – תכף תסבירו למה שיניתם - זה משתנה ל-1 ביולי בכל שנה, לפי שיעור עליית המדד שפורסם בחודש שקדם ליום העדכון לעומת המדד שפורסם בחודש שקדם ליום העדכון.

<מירב ישראלי: כלומר יש עדכון אוטומטי שנתי למדד המחירים לצרכן של הסכום.

<חגית מאיר: העדפנו את יולי על פני פברואר כדי לסיים שנה – שלא ייוצר מצב של שינוי באמצע שנת לימודים.

<חגית מאיר: ואז אנחנו גם יכולים מראש להודיע לרשויות עד כמה היה העדכון.

עמרם מצנע: התקנות מאפשרות עדכון שקשור במדד המחיה.

עמרם מצנע: מה שעשיתם עכשיו התיקון, זה לא בגלל מדד המחיה אלא בגלל פרמטרים, שאם יהיה גם שינוי בעתיד, תצטרכו לבוא שוב.

<מירב ישראלי: כן.

<מירב ישראלי: אם הם רוצים מעבר למדד, הם חייבים לבוא לשנות את התקנות.

<מירב ישראלי: יש תקנה חדשה – הוספת תקנה 3א – שעות לימוד נוספות ושירותים נוספים.

<מירב ישראלי: הרשות השולחת והרשות הקולטת רשאיות לקבוע בהסכם, שהרשות השולחת תשתתף בתשלומים נוספים על אלה שקבועים בתקנות אלה בשל שעות לימוד נוספות על תקן שעות, שזה ההגדרה שהפנינו אליה קודם, ובשל שירותים נוספים שניתנים על-ידי הרשות הקולטת – להלן פעילות נוספת – ובלבד שתלמיד מהרשות השולחת לא ייפגע בשל פעילות נוספת, ולא יידרשו תשלומים בשל פעילות נוספת מהתלמיד או מהוריו.

<חגית מאיר: אנחנו נתקלנו לאורך השנים בתופעה שתלמיד נשלח לרשות קולטת, שמוסיפה ממקורותיה שעות לימוד וכל מיני שירותים לבתי הספר, ואז הרשות הקולטת היתה פונה להורי התלמיד, ואומרת:

<חגית מאיר: אני קיבלתי מהרשות השולחת רק את התעריף הבסיסי – תשלימו לי את X השקלים.

<חגית מאיר: כיוון ששלחו את התלמיד לא ביוזמת הוריו אלא ביוזמת הרשות, אנחנו סבורים, שאסור לפנות להורים, לדרוש את הסכומים האלה, וזה צריך להיות מוסכם בין הרשויות.

<חגית מאיר: עד כה זה לא היה מעוגן בשום החלטה, ותמיד היו נוצרים ויכוחים בנושא הזה.

<חגית מאיר: בהסכמה עם מרכז השלטון המקומי החלטנו לציין את זה מפורשות בתקנות, כדי שלא יימצאו הורים נדרשים לשלם סכומים נוספים, כאשר ילדיהם נשלחים- - -

עמרם מצנע: אבל מה שעלול לקרות זה שהרשות השולחת תגיד: זה שהוספתם שירותים נוספים – זו בעיה שלכם.

עמרם מצנע: אנחנו לא משלמים עבור זה, ואז הילד נשאר באמצע שוב.

<חגית מאיר: חובה על הרשות השולחת למצוא פתרון לילד.

<חגית מאיר: הבעיה מתחילה שהיו באים להורים עם תוספות של אלף שקלים בשנה וכו'.

<חגית מאיר: מדוע ההורים האלה, שמשלמים ארנונה ברשות מגוריהם, צריכים להוסיף כספים?

עמרם מצנע: לכן הן משלמים את המחיר הבסיסי, כי גם ברשות השולחת, אם בבית ספר נתון נותנים שירותים נוספים, היא תבקש מההורים.

<חגית מאיר: אנחנו מדברים על שירותים מתקציבה, שהיא מוסיפה על-ידי הרשות הקולטת.

<מירב ישראלי: זה לא 6ד.

<חגית מאיר: נכון.

עמרם מצנע: בהרבה פעמים זה לא שלרשות אין פתרון, והיא מאלצת את המשפחה לשלוח את הילד; הרבה פעמים המשפחות אומרות: אנחנו רוצים, והרשות מסכימה.

<חגית מאיר: אבל אז היא לא משלמת גם לא את התשלום הבסיסי; במקרים כאלה הרשות חותמת על הסכמה, לשלוח את התלמיד, תוך הודעה שבעלות התשלום יישאו ההורים.

<חגית מאיר: היא אומרת: לי יש פתרון לפי חוק –פתרון מתאים בזרם החינוכי ובשכבת גיל, זה הפתרון המתאים על-פי חוק.

<חגית מאיר: אם תלמיד רוצה ללמוד התמחות חינוכית כזו או אחרת שאין ברשות, מבחינה זו, זה לא פתרון מתאים, היא לא חייבת.

שמעון אוחיון: מה אכפת לכם להשאיר את זה בין הרשות?

עמרם מצנע: הם אומרים שהרשות המקבלת לא תגבה את זה מההורים- - -

<חגית מאיר: אלא מהרשות השולחת.

שמעון אוחיון: - - - לשלם גם במקרה, נאמר, לא שהרשות שלחה אותו.

<חגית מאיר: בחוק מסדירים חובה.

<חגית מאיר: התנדבות זה תמיד לפנים משורת הדין.

<חגית מאיר: אנחנו מסדירים את שורת הדין.

שמעון אוחיון: רק הרשות השולחת.

<חגית מאיר: הנקודה היא שאנחנו מבקשים להגן בעיקר על הורי התלמידים מפני עלויות נוספות וכל מיני הטרדות של מכתבי תביעה ודברים כאלה, כאשר לא הם שלחו מיוזמתם; הילד נשלח על-ידי הרשות שבה הם גרים.

<מירב ישראלי: תחילתה של תקנה 3(ב) כתיקונה בתקנה 4(2) לתקנות אלה ביום תחילת שנת הלימודים התשע"ה- - זה ההצמדה מיולי – היא תהיה רק מהשנה הבאה.

עמרם מצנע: אבל יולי זה עדיין שנת הלימודים תשע"ד.

<לירן שפיגל: אז ההצמדה תהיה רק ביולי הבא.

<מירב ישראלי: אז זה אומר שזה יהיה לא בפברואר ולא ביולי.

<חגית מאיר: לא ביולי הקרוב; ביולי שאחריו – שבסוף תשע"ה.

<מירב ישראלי: הוראת שעה.

<מירב ישראלי: על אף האמור בתקנה 3(א)(1א) לתקנות העיקריות, כנוסחה בתקנה 4(1)(ב) לתקנות אלה, בשנת הלימודים התשע"ד יראו כאילו במקום 845 ש"ח בשנה בא 813 ש"ח בשנה.

<מירב ישראלי: על אף האמור בתקנה 3(א)(2) לתקנות העיקריות כנוסחה בתקנה 4(1)(ג) לתקנות אלה, בשנת הלימודים התשע"ד יראו כאילו במקום 849 ש"ח לשנה בא 817 ש"ח בשנה.

<מירב ישראלי: כלומר זה בעצם לגבי (א)(1א) ו-(א)(2), זה ייכנס.

<חגית מאיר: הרציונל הוא שכאשר ישבנו בצוותא, הפורום של המרכז המקומי ומשרד החינוך, ביקשו הרשויות להעלות לא בבת אחת אלא באופן מדורג, כיוון שהיה פער גדול בשלבים העל-יסודיים, אלא לחלק את ההתייקרות על פני שנתיים.

<חגית מאיר: ביסודי נכנס מייד, כי כמעט אין שינוי יחסית למצב דהיום.

<חגית מאיר: השינוי מאוד קטן.

עמרם מצנע: אבל התקנה כולה נכנסת לתוקף רק בתשע"ה.

<לירן שפיגל: לא, רק ההצמדה.

<מירב ישראלי: כל השאר נכנס מיידית למעט סעיף ההצמדה וההוראות המיוחדות האלה.

עמרם מצנע: אנחנו מאשרים את זה בהצבעה.

עמרם מצנע: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

עמרם מצנע: תודה רבה, הישיבה נעולה.