ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 107, 2013-12-31 09:30

דוד רותם: בוקר טוב, רבותי, תקנות חובת המכרזים.

<נעמה מנחמי: תקנות חובת המכרזים (תיקון), התשע"ד-2013 ותקנות חובת המכרזים (תיקון)(תיקון), התשע"ד- 2013.

דוד רותם: מה אתם רוצים, אנשי משרד המשפטים, חוץ מלבזבז לנו את הזמן?

<חנן ארליך: ניתן לאנשי משרד האוצר להציג את התקנות מפני ששר האוצר מתקין אותן.

דוד רותם: טוב.

<ברוך לוברט: בוקר טוב, אדוני.

<ברוך לוברט: אנחנו מבקשים לתקן את תקנות חובת המכרזים.

<ברוך לוברט: זה למעשה סבב נוסף של תיקון שבא בעקבות הרפורמה הגדולה שעשינו בשנת 2009.

<ברוך לוברט: באותה רפורמה בעיקר הרחבנו את הסמכויות של ההתקשרות ללא מכרז, ביזרנו אותם ממשרד האוצר למשרדי הממשלה.

<ברוך לוברט: באותה רפורמה עשינו את הביזור הזה בדרך של הוראת שעה, אנחנו באים בעיקר לקבע את הוראת השעה, לקבוע אותה כהוראת קבע, וכן לעשות מספר תיקונים כדי לייעל את עבודת משרדי הממשלה.

דוד רותם: בסדר, הרי אנחנו אמרנו להם שצריך לעשות את זה הוראת קבע כבר לפני ארבע שנים בערך אבל זה לוקח זמן לאנשי האוצר עד שמשהו מובן להם.

<נעמה מנחמי: לא, הם פשוט חששנים, הם רצו לוודא.

<ברוך לוברט: אנחנו ביקשנו לבחון את ההוראה, גם לצבור נתונים לגבי אופן ההתקשרויות ואופן היישום שלהן במשרדי הממשלה והגענו אכן למסקנה שיש לקבע את הוראת השעה.

<ברוך לוברט: אז אני אתחיל בקריאה: "תקנות חובת המכרזים (תיקון), התשע"ד-2013 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 3, 4 ו-7 לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:" – אני מתחיל עם התיקון של התקנות העיקריות.

<ברוך לוברט: "תיקון תקנה 1 1.

<ברוך לוברט: בתקנה 1 לתקנות חובת המכרזים, התשנ"ג-1993 (להלן – התקנות העיקריות) – (1) אחרי ההגדרה "ועדה לבחינת התקשרויות" יבוא: ""חוק להגברת האכיפה" - חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע"ב- 2011"; (2) בהגדרה "עבודה או שירותי עתירי כוח אדם", במקום "שירותי שמירה, אבטחה וניקיון" יבוא "שירות כהגדרתו בסעיף 2 לחוק להגברת האכיפה"".

<ברוך לוברט: בסעיף הזה אנחנו עושים תיקונים ומתאימים למעשה את תקנות חובת המכרזים לחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה.

<ברוך לוברט: כרגע זה רק בהקשר של ההגדרות, אנחנו נעשה בזה שימוש בהמשך.

<ברוך לוברט: ב-2011 חוקק החוק שהמטרה שלו היתה להגביר ולייעל את האכיפה של חוקי עבודה, כיוון שאחד למעשה מהראשים, מהתיקונים שעשינו בזמנו ברפורמה במכרזים בשנת 2009, היה גם הגנה על זכויות עובדים, אנחנו למעשה מתאימים את ההוראות שלנו להוראות של חוק הגברת האכיפה.

<ברוך לוברט: מעבר להגדרה גם את ההגדרה של שירות אנחנו מפנים להגדרה בסעיף 2 לחוק להגברת האכיפה ולמעשה אנחנו מוסיפים את הנושא של הסעדה, שאצלנו לא היה קיים.

<ברוך לוברט: "תיקון תקנה 3 2.

<ברוך לוברט: בתקנה 3(4)(ב)(1)(ב) לתקנות העיקריות, אחרי "שקלים חדשים" יבוא "ואם ההתקשרות הראשונה נעשתה בעקבות מכרז או בעקבות פנייה תחרותית לקבלת הצעות, שווין המצטבר של כל התקשרויות ההמשך כאמור אינו עולה על 150,000 שקלים חדשים".

<ברוך לוברט: " פה אנחנו מבקשים לעשות תיקון לתקנה 3(4)(ב).

<ברוך לוברט: תקנה 3(4) עוסקת בפטור של המשך התקשרות, פטור ממכרז של התקשרות שמתחילה ורוצים להמשיך אותה בנסיבות מסוימות לתקופה נוספת.

<ברוך לוברט: אנחנו למעשה מרווחים את הסמכות של ועדת המכרזים.

<ברוך לוברט: מבחינת מדרג הסמכויות יש לנו את ועדת המכרזים, יש לנו ועדת פטור משרדית או ועדת פטור מרכזית, עד היום ועדת המכרזים היתה יכולה לאשר התקשרות אם היא נעשית במהלך תקופת ההתקשרות הראשונה, או אם ההתקשרות היא ללא עלות נוספת, או אם השווי המצטבר של כל התקשרויות ההמשך לא עולה על 50,000 שקלים.

<ברוך לוברט: אנחנו למעשה מבקשים לעודד ביצוע הליכים תחרותיים ואנחנו קובעים שאם ההתקשרות הראשונה נעשתה בהליך תחרותי כמו מכרז או פניה תחרותית לקבלת הצעות אז הסמכות של האישור של הפטור הזה לוועדת מכרזים יהיה עד סכום של 150,000 שקלים ולא רק עד 50,000 שקלים.

<ברוך לוברט: "תיקון תקנה 6 3.

<ברוך לוברט: בתקנה 6(א) לתקנות העיקריות – (1) בפסקה (3), אחרי "האישורים" יבוא "והתצהירים" ובסופה יבוא "(בתקנות אלה – חוק עסקאות גופים ציבוריים)".

<ברוך לוברט: (2) בפסקה (4), במקום "בעלי השליטה בו" יבוא "בעלי הזיקה אליו" ובמקום ""בעל שליטה"" יבוא ""בעל זיקה""".

<ברוך לוברט: זו אחת מההתאמות שאנחנו עושים, שדיברנו עליהן קודם, לחוק להגברת האכיפה.

<ברוך לוברט: אנחנו מוסיפים בתקנה 6, שהיא תקנה שקובעת את תנאי הסף, אנחנו מבהירים שמעבר לאישורים יצטרכו גם את התצהירים בחוק עסקאות גופים ציבוריים.

<ברוך לוברט: חוק עסקאות גופים ציבוריים תוקן כך שיש בו תוספת להצהרות נוספות שמפנות לחוק להגברת אכיפה ולכן אנחנו מוסיפים גם את זה, ואנחנו מבקשים להחמיר ולקבוע שהתצהירים שנדרשו עד היום לגבי בעלי השליטה יצטרכו להיות מוגשים לגבי בעלי הזיקה.

<ברוך לוברט: בעלי הזיקה, יש להם הגדרה בחוק להגברת אכיפה וההגדרה היא יותר רחבה.

<ברוך לוברט: "תיקון תקנה 6א 4.

<ברוך לוברט: בתקנה 6א לתקנות – (1) בתקנת משנה (א) – (א) בפסקה (1), במקום "מבעלי השליטה בו" יבוא "מבעלי הזיקה אליו"; (ב) בפסקה (2), במקום "בעלי השליטה בו" יבוא "בעלי הזיקה אליו" ובמקום הסיפה יבוא: "לענין תקנת משנה זו, "בעל זיקה" – כהגדרתו בסעיף 2ב לחוק עסקאות גופים ציבוריים"".

<ברוך לוברט: את (ג) אנחנו מבקשים למחוק, אני לא אקרא אותה.

<ברוך לוברט: ובתקנת משנה (2) אנחנו רק משאירים את הרישה: "(2) בתקנת משנה (ב), בכל מקום, אחרי "המציע" יבוא "או בעל הזיקה אליו"".

<ברוך לוברט: אני אסביר: למעשה גם פה, בתקנה 6א, זו תקנה שקובעת את התנאים לדחיית הצעה, אנחנו עושים את ההתאמות, מבעלי השליטה מעבירים את התצהירים ואת ההתחייבות – שהיא תצטרך להיות הבחינה למעשה של התנאים – מבעלי השליטה לבעלי הזיקה.

<ברוך לוברט: יש תיקון אחד למה שמופיע אצלכם, אנחנו למעשה מבקשים למחוק את פסקה (3) של אותן 6 הפרות ב-3 השנים שקדמו ואני אסביר למה.

<ברוך לוברט: למעשה תקנה 6א רבתי, בניגוד לתקנה 6, קובעת תנאים לדחיית הצעה, בניגוד לתקנה 6 שאלו תנאי הסף.

<ברוך לוברט: תקנה 6א בקונספט שלה חייבת להיות החמרה על תקנה 6 כי תקנה 6 אלו תנאי סף שלא מאפשרים למציע להתמודד ולהיכנס בכלל למשחק ולתחרות.

<ברוך לוברט: ו-6א מחמירה ואומרת: לעניין זכויות עובדים, כיוון שאנחנו רוצים להחמיר על עצמנו, אנחנו למעשה מבקשים שהמציעים שמתמודדים אצלנו במכרזים הממשלתיים ינקטו בדרך יותר ראויה מול העובדים, ואפילו אם לפי חוק עסקאות גופים ציבוריים הם רשאים להתמודד אנחנו מחמירים.

<ברוך לוברט: ולכן, בהתחלה כשעשינו את ההתאמה לחוק להגברת אכיפה וחוק עסקאות גופים ציבוריים, הכנסנו את 6 הפרות ב-3 השנים, אבל כיוון שמדובר למעשה בתנאי שלפי חוק עסקאות גופים ציבוריים מציע לא יכול להגיש בכלל הצעה ולמעשה זה כבר נכנס בתקנה 6, לכן זה לא נכון יהיה להכניס את אותה הוראה לתקנה 6א לתנאים לדחייה, בעיקר במיוחד כשיש לנו את תקנה 6א(ב) שמאפשרת לוועדת המכרזים למחול בנסיבות מסוימות על אותה הוראה.

<ברוך לוברט: וכמובן שברגע שההוראה הזאת קבועה בחקיקה ראשית, שמתמודד לא יכול להתמודד בעקבותיה, אז כמובן שההוראה הזאת לא יכולה להתקיים בתקנה 6א.

<ברוך לוברט: "תיקון תקנה 10א 5.

<ברוך לוברט: בתקנה 10א(ב) לתקנות העיקריות - (1) ברישה, אחרי "שקלים חדשים" יבוא "ואם ההתקשרות תיעשה בעקבות מכרז סגור או בעקבות פניה תחרותית לקבלת הצעות, ששוויה עולה על 300,000 שקלים חדשים"; (2) פסקת משנה (3) – תימחק.

<ברוך לוברט: " תקנה 10א זו למעשה התקנה שנותנת לנו את המדרג של הסמכויות בין ועדת המכרזים אבל בעיקר בין ועדת הפטור המשרדית ובעקבותיה לאחר מכן בוועדת הפטור המרכזית.

<ברוך לוברט: תקנה 10א קובעת שהחלטה של ועדת מכרזים מעל 150,000 שקלים טעונה ועדת פטור משרדית, ולמעשה אנחנו שוב, בדומה לתיקון שעשינו בתקנה 3(4) לפטור של המשך התקשרות, גם פה אנחנו רוצים לעודד את המשרדים לבצע הליכים תחרותיים, גם אם הם בפטור.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, אני מזכיר, גם בהליך של פטור יש לנו מדרג, יש לנו את הפטור המוחלט אבל יש לנו גם מכרז סגור, שיש סוג של תחרות יש לנו פניה תחרותית לקבלת הצעות שיש בה פניה למספר מציעים.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, גם בהליכים של פטור יש פטור מוחלט אבל יש גם פטור עם תחרות.

<ברוך לוברט: ולכן, כדי לעודד את המשרדים ואת ועדות המכרזים לבצע הליכים תחרותיים גם כשהם פטור, אנחנו אומרים שככל שההתקשרות נעשית בעקבות מכרז סגור או בעקבות פניה תחרותית לקבלת הצעות, יש סמכות לוועדת מכרזים להחליט על אותה התקשרות גם היא עולה למעשה על 150,000 שקלים, המצב היום, ככל שהיא לא מגיעה ל-300,000 שקלים.

<ברוך לוברט: ברגע שהיא עולה על 300,000 שקלים זה שוב חוזר ומגיע לוועדת הפטור המשרדית.

אורי מקלב: לא הבנתי את התהליך.

דוד רותם: בשנים שעברו הייתם באים אלי ב-31 בדצמבר והייתם מבקשים שאני אאריך את תוקפה של תקנה שאומרת שאם יש השקעה הדדית של המשרד ושל אחד - - -

<ברוך לוברט: מיזם משותף.

דוד רותם: מיזם משותף, מה קורה עם זה פה?

<ברוך לוברט: אנחנו למעשה קיבענו את המצב בזמנו, בדיון האחרון, אני חושב בהסכמתך, ולא נוגעים בתקנה הזו, אנחנו משאירים את המצב הקיים.

דוד רותם: אתם מקבעים את התקנה הזאת, הופכים אותה - - -

<ברוך לוברט: היא כבר קובעה בזמנו, אנחנו פשוט לא נוגעים בה.

דוד רותם: מצוין.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אני רק לא הבנתי את התהליך האחרון שאתה דיברת עליו.

אורי מקלב: התקנה אומרת: עד 150,000 שקל פטור, מתי יש זכות לוועדת המכרזים לפטור גם בין 150,000 ל-300,000?

אורי מקלב: באיזה מקרים?

<ברוך לוברט: במקרים שהיא מבצעת למעשה מכרז סגור או פניה תחרותית לקבלת הצעות.

<ברוך לוברט: מכרז סגור זה בדרך כלל מכרז שנעשה לפניה לרשימה של מציעים, זאת אומרת, יש התמודדות של מספר מציעים, למרות שמבחינת תקנות חובת המכרזים זה נחשב פטור כי זה לא מכרז פומבי, זו לא פניה פומבית בעיתונות או באינטרנט לכל מי שרוצה להגיש.

אורי מקלב: זה דווקא מכרז שמתחדש?

<ברוך לוברט: לא, מכרז סגור או לא בהכרח מכרז שמתחדש.

אורי מקלב: אתה מדבר על מכרז – אני לא יודע מה הקריטריונים שלהם לקבוע, אבל אתה בעצם מדבר על פטור עד 300,000 שקל, לא משנה אם זה מקרים מסוימים?

אורי מקלב: אני לא יודע מה הקריטריונים.

<ברוך לוברט: יש תקנה 4, לדוגמה לגבי מכרז סגור, יש תקנה 4 שאומרת מהן הנסיבות שבהן מותר לעשות מכרז סגור.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, צריכים לזכור, אנחנו לא נוגעים כרגע בתיקון בכל התקנות אבל לדוגמה אם אנחנו מדברים על מכרז סגור, אז יש לנו את תקנה 4 שאומרת שיש התקשרויות בנושאים מסוימים שבהם מותר לעשות מכרז סגור ולא למעשה ללכת לכלל הבסיסי והרגיל שלנו שעושים מכרז פומבי, מכרז בעיתונות.

<ברוך לוברט: לדוגמה אם מדובר בטובין או שירותים שהם בעלי תכונות מיוחדות או אפיונים בלתי נפוצים, כמו ציוד רפואי או תרופות, בנסיבות האלה אפשר למעשה לחרוג מהכלל, כמובן גם אותו לבחון האם לא נכון לצאת למכרז פומבי אבל אפשר לעשות מכרז סגור; או לדוגמה פניה תחרותית לקבלת הצעות, פניה תחרותית לקבלת הצעות זה משהו שמוסדר בתקנה 5, אנחנו גם כרגע לא נוגעים בה אז לא התייחסתי אליה, פניה תחרותית לקבלת הצעות זה - - -

אורי מקלב: אחוז הנחה מהמחיר?

אורי מקלב: תחרות באחוז הנחה?

<ברוך לוברט: לא.

<ברוך לוברט: בדרך כלל יש תחרות על איכות ותחרות על מחיר בכל המכרזים בכל ההליכים, אבל הסיווגים שיש לנו פה זה בדרך כלל סיווגים של פומביות ההליך, ולדוגמה, פניה תחרותית לקבלת הצעות זה מוסדר בתקנה 5, שלדוגמה אם מדובר בהתקשרויות לעבודה שדורשת יחסי אמון מיוחדים כמו ראיית חשבון, יש פה דוגמאות, בוררות, ייעוץ מסוים, אז יש אפשרות לפי תקנה 5 לעשות פניה תחרותית, שזו בדרך כלל פניה לקבוצה של מציעים שבדרך כלל מופיעים באיזושהי רשימה שמתעדכנת כל שנה ואפשר לפנות ולהצטרף.

אורי מקלב: אלה שפטורים ממכרז, כמו שאמרת יועצים, מומחים, רואי חשבון, יש הגבלה על סכום?

<ברוך לוברט: לא, אין הגבלה על סכום.

<ברוך לוברט: אנחנו כרגע מדברים על ההגבלות של הסמכות, אנחנו לא מדברים על ההגבלה של הסכום של ההתקשרות.

<ברוך לוברט: לגבי ההתקשרויות, כל התקשרות היא לפי הסכום שלה, סכום ההתקשרות.

<ברוך לוברט: אנחנו כרגע מדברים על הסכומים של סמכויות הוועדות.

אורי מקלב: והתהליך הזה נעשה דרך ועדת המכרזים או דרך ועדת הפטור?

<ברוך לוברט: הוא תמיד מתחיל בוועדת מכרזים.

<ברוך לוברט: ועדת מכרזים היא מעין הערכאה הדיונית ועליה יש עוד ערכאה שיכולה להיות, או ועדת פטור משרדית, ואם אין סמכות לוועדת פטור משרדית יש ועדת פטור מרכזית.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, תמיד יש שתי ערכאות: יש את הערכאה הראשונה שזו ועדת מכרזים, ואחרי זה אחת מהפטורים, או הפטור בתוך המשרד או הפטור המרכזית במשרד האוצר.

אורי מקלב: עוד שאלה אחרונה.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אני לא כל כך הבנתי את ההשוואה בזה שאתה מעלה במקום 50,000 שקל ל-150,000 שקל, ואתה עוד קורא לזה הגברת התחרות?

<ברוך לוברט: לא הגברת התחרות, אנחנו רוצים לעודד.

אורי מקלב: מקודם הוא אמר שבשביל להגביר את התחרות הם העלו את הפטור מ-50,000 שקל ל-150,000.

<ברוך לוברט: לא, לא עידוד התחרות, אנחנו מעודדים את המשרדים לבצע הליכים תחרותיים.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, אם משרד יודע שהוא לא רוצה להתעכב בירוקרטית בוועדת הפטור המשרדית שלו ועכשיו יש לו התקשרות של מעל – זה קצת מקרה תיאורטי – יש לו התקשרות ב-200,000 שקלים, אז הוא יודע שאם עכשיו בהתקשרות הזאת הוא יעשה פטור מוחלט, הוא ילך לדוגמה ספק יחיד, הוא אומר: אני עכשיו הולך לתקנת פטור שהיא ספק יחיד והולך רק לבן אדם ספציפי, אז הוא יודע שברגע שהוא ילך לבן אדם ספציפי הוא יצטרך עוד לעבור את ערכאת הערעור, את ועדת הפטור המשרדית.

<ברוך לוברט: אבל אם הוא יעשה מכרז סגור, ילך לכמה אנשים ויפנה לכמה מציעים פוטנציאליים, או יעשה פניה תחרותית למספר הצעות, הוא יודע שב-200,000 שקלים זו סמכות שלו, הוא לא צריך אחרי זה עוד לעלות לוועדת פטור משרדית.

<ברוך לוברט: לכן הרעיון הוא לעודד את המשרדים לבצע הליכים תחרותיים כדי להשאיר את הסמכות אצלם ולא להידרש לוועדה נוספת שתאשר את מה שהם עשו.

<חזקיה ישראל: אפשר שאלת הבהרה?

<ברוך לוברט: כן.

<חזקיה ישראל: המעבר מ-150,000 ל-300,000 מאפשר הארכת התקשרות ללא מכרז?

<ברוך לוברט: ההתקשרות ל-150,000 ל-300,000 היא לגבי התקשרויות ראשונות, ההתקשרות הראשונה, רק ראשונות.

<ברוך לוברט: התיקון שעשינו קודם ל-3(4) זה לגבי הוא המשך התקשרות.

<חזקיה ישראל: פה אין המשך?

<ברוך לוברט: לא, פה אין המשך.

<יפעת רוזנטל: אבל ניתן לבצע המשך בלי שום קשר.

<ברוך לוברט: כן, ודאי, המשך ניתן לפי התקנה הספציפית בלי קשר.

<ברוך לוברט: לא שמעתי את השאלה.

אורי מקלב: לא, קיבלתי את התשובה.

אורי מקלב: דיברתי אל היועצת המשפטית, שבעצם לא במקרים מסוימים אבל יש תהליך שהפטור שהוא עד 300,000 שקל.

<ברוך לוברט: טוב, אני אמשיך.

<ברוך לוברט: "הוספת תקנה 24ה 6.

<ברוך לוברט: אחרי תקנה 24ד לתקנות העיקריות יבוא: "בקרה על ועדת פטור משרדית 24ה (א) החשב הכללי רשאי לתת התראה לוועדת פטור משרדית על פגמים שנפלו לדעתו בהתנהלותה או בהחלטותיה.

<ברוך לוברט: (ב) סבר החשב הכללי כי על אף ההתראה חזרה ועדת הפטור המשרדית על התנהלות פגומה כאמור, יביא את העניין לדיון לפני ועדה שחבריה הם: המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה, המנהל הכללי של משרד האוצר והחשב הכללי (בתקנה זו – ועדת הבקרה).

<ברוך לוברט: (ג) ראתה ועדת הבקרה כי נפל פגם בהתנהלות ועדת הפטור המשרדית, רשאית היא להגביל את סכומי ההתקשרות שוועדת הפטור המשרדית רשאית לאשר, והתקשרות של אותו משרד מעל סכומים אלה תאושר בידי ועדת הפטור או בידי החשב הכללי, לפי העניין; ראתה ועדת הבקרה כי נפל פגם בהתנהלות ועדת הפטור המשרדית המצדיק את ביטול סמכויותיה, רשאית היא לבטל את סמכויותיה, והתקשרות של אותו משרד תאושר בידי ועדת הפטור או החשב הכללי, לפי העניין"".

אברהם מיכאלי: הרפורמה, מה נתנה להם אפשרות?

אברהם מיכאלי: לא צריך לעבור את - - -

<נעמה מנחמי: נכון, לא צריך להגיע.

אברהם מיכאלי: נו, אז למה לא מנצלים את זה 100%?

אברהם מיכאלי: למה לתת להם קבוע אם בזמני הם לא ניצלו את זה?

אורי מקלב: הם ניצלו, הם אמרו שהם ניצלו את זה.

<נעמה מנחמי: הם מנצלים.

אברהם מיכאלי: יש לך 79%.

אורי מקלב: מכלל המכרזים.

<נעמה מנחמי: 79% נוגעים גם להתקשרויות המשך ולפטור בשל ספק יחיד, כלומר יש סיבה לאחוזים הגבוהים האלה.

אברהם מיכאלי: אני רוצה לדעת מה מפריע, מה לא טוב בתקנות שעשינו לפני?

<נעמה מנחמי: האמת היא שבגדול הטענה היא שהתקנות טובות ולכן אנחנו הופכים אותם מהוראת שעה להוראה קבועה.

<נעמה מנחמי: במסגרת זו אנחנו גם עושים עוד כל מיני התאמות ותיקונים קטנים.

אברהם מיכאלי: אני רוצה לדעת במעקבים שלנו ב-5-4 שנים האחרונות, כבר 5 שנים האחרונות התקנות האלה.

<נעמה מנחמי: מ-2008.

<ברוך לוברט: 4.5.

אברהם מיכאלי: אני אומר, איפה היה הפספוס שלא חוטפים את זה?

אברהם מיכאלי: כי סך הכול נתנו להם לנשום, נתנו להם עבודה.

דוד רותם: חוטפים את זה.

אברהם מיכאלי: לא חוטפים לפי הנתונים פה לא.

דוד רותם: בוא נאמר ככה, תמיד היו לי פניות ב-31 בדצמבר של כל מיני משרדי ממשלה: תעביר כבר, תאריך את התקנות, כי הם השתמשו בזה.

<נעמה מנחמי: ה-79% נובעים בגלל השימוש בתקנות.

אברהם מיכאלי: כן?

אברהם מיכאלי: גם לפני כן היה 69% את אומרת.

<נעמה מנחמי: גם ב-69% היה לנו - - -

אברהם מיכאלי: אני בעד התקנות, אני רק רוצה לדעת איפה הפספוס, שכל משרדי הממשלה מתחננים לזה שניתן להם חופש פעולה ולא מנצלים עד הסוף.

<נעמה מנחמי: אבל כאן אנחנו דווקא נותנים להם קצת יותר, לא הרבה יותר אבל קצר יותר.

<נעמה מנחמי: כלומר, משאירים את הוראת השעה שבהחלט נתנה להם הרבה יותר חופש וגם בנוסף קצת מעלים את הסכומים, לא הרבה, בהתקשרויות המשך.

אורי מקלב: דווקא אני ראיתי את זה, חברי חבר הכנסת מיכאלי, כאחוז מאוד גבוה באופן יחסי.

אורי מקלב: תחשוב ששלושה רבעים מהמכרזים - - -

אברהם מיכאלי: אני כרגע מדבר על פתרון יעיל שנתנו להם, למה הם לא מנצלים את זה עד הסוף?

אברהם מיכאלי: לא הבנתי את זה.

אברהם מיכאלי: למה כל משרדי הממשלה לא מנצלים את זה?

אורי מקלב: בסכומים גבוהים אתה לא יכול, כשזה נניח מעל 500,000 שקל, אתה יכול לנצל את התהליך הזה.

אברהם מיכאלי: בסדר, בסכום הזה – זה הנתון של 79%.

<נעמה מנחמי: אולי נסיים לקרוא את 24ה שהיינו באמצע?

<ברוך לוברט: אני רק אסביר.

<ברוך לוברט: תקנה 24ה זו גם לא תקנה חדשה, זו תקנה שהיתה בהוראת השעה.

<ברוך לוברט: כשמקבעים את הוראת השעה, כדי שלמעשה התקנה הזאת תהיה ברורה ותהיה שקופה אנחנו פשוט מכניסים אותה לקובץ הראשי ומקבעים אותה כאן.

<ברוך לוברט: "הוראת שעה 7.

<ברוך לוברט: לתקופה של שנתיים מיום פרסומן של תקנות אלה, תהיה ועדת מכרזים משרדית רשאית לערוך מכרז סגור להתקשרות ששוויה אינו עולה על 400,000 שקלים חדשים, ובלבד שקיים מספר מצומצם של ספקים מתאימים לגבי אותה התקשרות ויראו את כל הספקים כאמור כרשימת המציעים למכרז סגור ותחול תקנה 16(ד) ו-(ה) בשינויים המחויבים.

<ברוך לוברט: " פה אני אסביר, פה אנחנו קובעים הוראת שעה לשנתיים, אנחנו למעשה מחזירים את העילה של הסכום - - -

דוד רותם: כן, ואתם תבואו בעוד שנתיים ביום האחרון ותבקשו: דחוף תאריך לנו את התקנה הזאת.

<ברוך לוברט: אדוני, אני מקווה שלא, אנחנו מקווים שבתקופה של השנתיים האלה, המטרה – עוד פעם אני רק אזכיר – המטרה של ההחזרה של העילה של הסכום.

<ברוך לוברט: בזמנו היא היתה קיימת אלא שאנחנו ביטלנו אותה בעקבות הליכים תחרותיים חדשים שאנחנו קיבענו אותם בתקנות, בעיקר המכרז הממוכן, המכרז האינטרנטי שמאפשר - - -

דוד רותם: מתי הגשתם את התקנות האלה לאישור?

<ברוך לוברט: אז אני אולי טיפה ארחיב על התהליך.

<ברוך לוברט: אנחנו החמרנו על עצמנו והלכנו עם התיקון הזה של התקנות כאילו הוא תזכיר חוק.

<ברוך לוברט: אנחנו הפצנו אותו להערות כל המשרדים, לאחר שקיבלנו את ההערות והטמענו אותן, הלכנו לממשלה לאשר את התקנות, למרות, עוד פעם, שזה תקנות בסמכות שר האוצר, קיבלנו את אישור הקבינט ורק לאחר מכן שלחנו את בקשת שר האוצר אליכם, ולצערי זה הגיע אכן בעיכוב.

<דורית ואג: מה זה "עיכוב"?

<דורית ואג: ברגע האחרון תגיד.

אברהם מיכאלי: אם הייתי במקומך הייתי מחזיר להם את זה בחזרה.

דוד רותם: ואז מגיע הטלפון מדנה של שר האוצר שמבקשת לקבוע דיון.

<ברוך לוברט: אז אני רק אמשיך את ההסבר.

אברהם מיכאלי: בדנה אתה מתחשב אבל במשרד המשפטים אתה לא מתחשב, שיקבעו דיונים מהירים.

דוד רותם: לא, משרד המשפטים לא.

<ברוך לוברט: כיוון שהאמצעים הטכנולוגיים היום בממשלה ובשנים האחרונות בינתיים לא אפשרו לייצר את המודל הזה ואת האפשרות הזאת למשרדי הממשלה למכרז ממוכן מהיר, אז למעשה אנחנו מחזירים לתקופה של שנתיים את העילה של הסכום למכרז סגור ומקווים שבתקופה הזאת אנחנו נמצא את הפתרון ואת התקציב לשכלל את המודל הזה.

<ברוך לוברט: "תחילה 8.

<ברוך לוברט: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן, למעט תקנה 6 שתחילתה ביום כ"ט בטבת התשע"ד (1 בינואר 2014).

<ברוך לוברט: " תקנה 6 זו למעשה התקנה שמדברת על ועדת הבקרה, שכיוון שהיא לקוחה מהוראת השעה אנחנו מבקשים שהתחילה שלה תהיה מ-1 בינואר 2014.

<ברוך לוברט: אני אעבור רק לקובץ השני בקצרה, הקובץ השני הוא למעשה הקובץ שמקבע את הוראת השעה כהוראת קבע.

אברהם מיכאלי: בנוסח המשולב?

אברהם מיכאלי: איפה זה?

<נעמה מנחמי: במסמך הכנה זה עמוד 3.

<ברוך לוברט: "תקנות חובת המכרזים (תיקון) (תיקון), התשע"ד-2013 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 3, 4 ו-7 לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 45 1.

<ברוך לוברט: בתקנה 45 לתקנות חובת המכרזים (תיקון), התשס"ט-2009 - (1) בתקנת משנה (א) – (1) בכותרת השולים, המילים "הוראות שעה" - יימחקו; (2) הרישה עד המילים "יראו כאילו" - תימחק; (3) בכל מקום, במקום "נאמר" יבוא "יבוא".

<ברוך לוברט: (2) במקום תקנת משנה (ב) יבוא: "(ב) בתקופה שמיום כ"ט בטבת התשע"ד (1 בינואר 2014) עד יום כ"ט בטבת התשע"ה (1 בינואר 2015) יחולו על גוף ציבורי שאינו משרד ממשלתי התקנות העיקריות בלא תיקונן בתקנת משנה (א), למעט התיקונים שבפסקאות (3)(ג)(4), (7) ו-(8) בתקנת המשנה האמורה".

<ברוך לוברט: (3) תקנת משנה (ג) - תימחק.

<ברוך לוברט: " למעשה זה התיקון לתקנה 45.

<ברוך לוברט: תקנה 45 לתקנות חובת המכרזים, התיקון משנת 2009, היא למעשה התקנה שקובעת את הוראת השעה שאנחנו היום מקבעים, ולכן הטכניקה החקיקתית פה – אנחנו למעשה מוחקים את כל ההוראות והמילים שקובעות שמדובר בהוראת שעה, ומלבד אנחנו למעשה קובעים בתקנת משנה (ב) לתקנה 45 שאותה הוראה שיש שם, שהוראת השעה לא תחול על גוף ציבורי שהוא לא משרד ממשלתי, אנחנו קובעים אותה לתקופה של שנה שבמהלכה אנחנו למעשה נגיע ובאופן מסודר נקבע את ההוראות בדיוק שחלות ושאינן חלות על אותם גופים.

<נעמה מנחמי: ובתקנת משנה (ג) זה בעצם 24ה שקראנו בתקנות האחרות, לכן היא נמחקת.

<ברוך לוברט: בדיוק, לאותה ועדת בקרה.

אברהם מיכאלי: אנחנו עכשיו מקלים עליהם או מחמירים עליהם?

<נעמה מנחמי: אנחנו ממשיכים את המצב שהיה ב-4 השנים האחרונות לגבי המשרדים בתוספת כמה הקלות מאוד מאוד קטנות שדיברנו עליהן קודם.

אברהם מיכאלי: אני לא יודע מה אתם רוצים ממני.

אורי מקלב: לא מוצא חן בעיניך?

אברהם מיכאלי: בטח שלא.

דוד רותם: טוב.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: בעד – פה אחד

דוד רותם: פה אחד.

דוד רותם: הישיבה נעולה.