ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 102, 2013-12-24 12:00

דוד רותם: אני פותח את הישיבה בנושא: צו ההוצאה לפועל (הענקת סמכויות לדון בבקשות), התשע"ד -2013.

<שירן ברזילי גלוטר: סעיף 4א לחוק ההוצאה לפועל נותן סמכות לשר המשפטים לקבוע בצו שבקשות שמוגשות לפי החוק הזה, שיפורטו בצו, יהיו רשאים לדון בהן גם גורמים מינהליים, ביניהם: מנהל לשכת ההוצאה לפועל, סגנו, מי שממלא את מקומו בהעדרו, עובד מערכת ההוצאה לפועל שהוא עורך דין בעל ניסיון של 3 שנים לפחות, או עובד מערכת ההוצאה לפועל בעל ותק של 5 שנים לפחות וניסיון של 5 שנים בתחום ההוצאה לפועל, שקיבלו אישור לכך ממנהל מערכת ההוצאה לפועל.

<שירן ברזילי גלוטר: הסעיף הזה הוא סעיף האצלה בסך הכול, כשהרעיון הוא להעביר החלטות שאין להן אופי שיפוטי לגורמים מינהליים.

<שירן ברזילי גלוטר: אנחנו מציעים פה להעביר כמה וכמה בקשות לאותם גורמים מינהליים.

דוד רותם: לא צריך ידע משפטי להוציא תיק מתוך איחוד תיקים?

<שירן ברזילי גלוטר: לא.

<שירן ברזילי גלוטר: אני רוצה לחזור רגע לנוסח של הסעיף, אנחנו גם מציעים לכתוב על סמך איזה סעיף אנחנו מסתמכים, אנחנו נעשה את זה אחד אחד באמת.

<שירן ברזילי גלוטר: סעיף (1) זה בקשת זוכה להוצאת תיק פרטי מתיק איחוד.

דוד רותם: אצלי זה כמו אצל ראש ההוצאה לפועל, מגיעים בזמן אחרת יש פסק דין בהיעדר.

<ענת הר אבן: 12:00.

דוד רותם: כבר אחרי 12:00, הם לא נתנו לי להתחיל לפני 12:00.

<ענת הר אבן: אנחנו מבקשים שהוועדה הנכבדה תאשר את צו ההוצאה לפועל (הענקת סמכויות לדון בבקשות), התשע"ד-2013.

<ענת הר אבן: ישנם שני סעיפים בחוק ההוצאה לפעול שמאפשרים העברת דיון בבקשות מדרג של רשמי ההוצאה לפועל לדרג מינהלי: צו לפי סעיף 8 שעוסק בבקשות זוכים קיים כבר משנת 2001 וכעת אנחנו מבקשים להתקין צו מכוח סעיף 4, שקובע שהגורמים שיוכלו לדון באותם עניינים הם גורמים, כפי שהחוק מגדיר אותם, בעלי ותק של 3 שנים.

<ענת הר אבן: זה סעיף 1.

<ענת הר אבן: הבקשה הראשונה שאנחנו מבקשים להעביר לדיון אצל הגורמים המינהליים היא: בקשת זוכה להוצאת תיק פרטני מתוך מתיק איחוד לצורך סגירתו או לצורך ביטול הליך נגד החייב מן התיק הפרטני, כשהטעם לסגירת התיק הוא ויתור על החוב על ידי הזוכה או שהחוב נפרע בידי צד ג'.

<ענת הר אבן: הוועדה הציעה תיקון לנוסח שהצענו והתיקון מקובל עלינו.

<ענת הר אבן: אתה רוצה להקריא את הנוסח שהוצע על ידך או שאני אקריא?

אלעזר שטרן: זה מונח עכשיו בפני הוועדה.

<ענת הר אבן: "(1) בקשת זוכה להוצאת תיק פרטני מתוך מתיק איחוד לצורך סגירתו או בקשת זוכה בתיק פרטני להוציא מהתיק חייב המצוי באיחוד תיקים, לפי סעיף 8(ג) לחוק, והכל כשהטעם לסגירת התיק הוא ויתור על החוב על ידי הזוכה או שהחוב נפרע בידי צד ג'.

<ענת הר אבן: " אני אעבור לסעיף הבא, ברשותכם.

אלעזר שטרן: היושב-ראש שאל קודם אם הוצאת תיק מתיק איחוד זה משהו טכני.

דוד רותם: זה לא דבר טכני, צריך להבין קצת משפטים.

דוד רותם: גם אם החוב נפרע, אם אני מוציא חייב מתיק איחוד זה - - -

<ענת הר אבן: לא, אנחנו לא מוציאים את החייב מתיק האיחוד.

<ענת הר אבן: תיק האיחוד ממשיך להתנהל, תיק האיחוד מורכב מצבר רב של תיקים.

<ענת הר אבן: תקנה 33 לתקנות ההוצאה לפועל קובעת שהחייב בעצמו לא יכול לעשות מין העדפת נושים – זה לא בדיוק מושג נכון להליכי פשיטת הרגל ולתיקי איחוד אבל אפשר לדמות את זה להעדפת נושים בהליך פקודת פשיטת הרגל.

<ענת הר אבן: לכן החייב מעצמו לא יכול לבוא ולשלם חוב בתיק פרטני אלא באישור הלשכה או באישור רשם ההוצאה לפועל.

<ענת הר אבן: אבל עדיין ישנן סיטואציות רבות בהן הזוכה לא מוצא תועלת בניהול התיק והוא מבקש לסגור אותו, או שהסבתא של החייב, הדודה שלו, מבקשת לשלם את החוב.

<ענת הר אבן: במקרים האלה אין תחולה לתקנה 33, ולפי סעיף 8(ג) לחוק, בעצם כשזוכה מבקש לסגור את התיק אז הרשם מחויב לסגור את התיק, אין פה עניין של שיקול דעת.

<שירן ברזילי גלוטר: זה לפי סעיף 8(ג) לחוק: "הליך יופסק או יבוטל אם ביקש זאת הזוכה".

<ענת הר אבן: אני רוצה לספר על התהליך שעברנו פה בעיצוב הצו, זה צו שגם התייעצנו עם כל הרשמים, בדקנו שבאמת בהיבטים שמועלים פה בצו – היתה רשימה הרבה יותר ארוכה וצמצמנו אותה לכדי הרשימה שנמצאת פה, תוך שימת לב באמת לעניינים שהם במובהק עניינים פשוטים, עניינים שבמאה אחוז החלטות הרשמים אלה ההחלטות שניתנות, כשגם נתנו לגורמים המינהליים סמכויות מילוט מה שנקרא, שאם יש איזה משהו, ספק קל שבקלים שאולי משהו פה לא במסגרת הצו הזה אז הם מפנים את זה ללא שום הנמקה לרשם ההוצאה לפועל כדי שהרשם לא יתחיל לשחק ולהגיד: לא, בזה הגורמים המינהליים אמורים לדון.

<ענת הר אבן: הצו הזה נוסח כך שבאמת הדברים הפשוטים ביותר בהקשר הזה עוברים לגורמים המינהליים.

<ענת הר אבן: בבדיקה חוזרת ונשנית, כשבא זוכה ואומר: אני רוצה לסגור תיק איחוד, או כשצד ג' אומר:

<ענת הר אבן: אני משלם את החוק הזה, אין שיקול דעת לרשם, הוא מורה על הוצאת התיק הפרטני מתוך תיק האיחוד.

<ענת הר אבן: תיק האיחוד כולו ממשיך להתנהל, תיק פרטני מתוכו נסגר.

דוד רותם: למה אין סמכות לראש ההוצאה לפועל - - -

<ענת הר אבן: לרשם?

דוד רותם: לא לרשם.

<ענת הר אבן: למנהל הלשכה?

דוד רותם: למדיוני כזה.

<ענת הר אבן: למנהל מערכת ההוצאה לפועל.

דוד רותם: כן, כאשר מתברר שהחוב שולם, למה אין לו סמכות לסגור תיקים ולבטל את התיק?

<ענת הר אבן: במקרה של תיק איחוד?

דוד רותם: לא, בתיק רגיל.

<ענת הר אבן: יש סמכויות, תקנה 126 דנה בזה, תקנה 117 דנה בזה.

<ענת הר אבן: בוודאי שכשהחוב משולם אז התיק נסגר.

<ענת הר אבן: אבל במסגרת תיק איחוד אנחנו - - -

דוד רותם: אבל צריך שמי שיפנה בבקשה זה הזוכה.

<ענת הר אבן: לא, ישנן שתי סיטואציות - או שדודה של החייב אומרת:

<ענת הר אבן: אני רוצה לשלם – החייב הרי לא יכול לפרוע בגלל תקנה 33, אבל צד ג' מסוים, למשל אם הוא רואה שיש חוב שמתנהל בריביות חריגות מאוד והוא רוצה לעזור לחייב, הוא אומר:

<ענת הר אבן: את החוב הספציפי הזה מתוך כלל תיקי האיחוד אני רוצה לסיים, או: הזוכה הסכים שאני אשלם 20,000 שקל כשהחוב הוא 100,000 שקל, ואז התיק הזה ייסגר.

<ענת הר אבן: אלה סיטואציות שמאושרות.

<ענת הר אבן: אנחנו לא מדברים על סגירת תיק כללי, באופן כללי, שבוודאי שהתיק נסגר.

<ענת הר אבן: הנושא השני עוסק בחייבים שמגיעה אליהם התראה לפני צו הבאה, כשבמסגרת ההתראה שלפני צו ההבאה יש סכום של ערבון כספי שהם יכולים לשלם אותו ואם הם מפקידים אותו עליהם להתייצב תוך 24 שעות בלשכת ההוצאה לפועל.

<ענת הר אבן: במקרה הזה המשטרה לא הולכת ומקיימת את צו ההבאה כי כביכול החייב הפקיד את העירבון, אלא שהרבה מהחייבים לא מתייצבים בתוך ה-24 שעות ואז נדרשת סיטואציה של חילוט העירבון ובזה עוסק העניין הזה.

<ענת הר אבן: אני אקריא: "(2) חילוט עירבון כספי שהפקיד חייב ששוחרר לפי צו הבאה ולא התייצב כפי שהבטיח ולא סיפק הסבר לאי התייצבותו תוך שבעה ימים, והעברתו לחשבון תיק ההוצאה לפועל לפי סעיף 69יב(ה) לחוק; המציא החייב הסבר לאי התייצבותו, תועבר ההחלטה בדבר חילוט העירבון לרשם ההוצאה לפועל".

<ענת הר אבן: אז גם פה בהיבט טכני שיש ערבון, אנחנו עושים דוחות תקופתיים ומגלים את הערבונות שהופקדו.

<ענת הר אבן: במקום להעלות את זה לרשם ההוצאה לפועל אנחנו מבקשים שגורמים מינהליים יטפלו בכך.

אורי מקלב: בזה שהוא לא התייצב אתם מוציאים בכלל את שיקול הדעת?

אורי מקלב: אתם אומרים: במקרה כזה – זה שנותנים לו חילוט ערבון, ודאי היה צריך להיות מישהו של ההוצאה לפועל, למה אתם אומרים עכשיו שאתם לא מבקשים רשות שופטת אלא גם משהו מינהלי?

אורי מקלב: מכיוון, את אומרת, ש-7 ימים הוא לא ענה על זה, זו בעצם הסיבה.

<ענת הר אבן: הוא היה צריך להתייצב תוך 24 שעות, החייב.

אורי מקלב: נכון, אבל העובדה היא שאם הוא אומר איזושהי סיבה - - -

<ענת הר אבן: אז זה יעלה לרשם ההוצאה לפועל, זו בדיוק ההבחנה.

אורי מקלב: נכון.

אורי מקלב: ולחילופין, בזה שהוא לא התייצב אתם בעצם אומרים: נגמר הסיפור, ברגע שלא התייצבת אז אין כאן – הרי צריך שיקול דעת בשביל לחלט ערבון, צריך שיקול דעת, למה אתם אומרים שאתם לא מבקשים שיקול דעת?

אורי מקלב: בגלל שהוא לא התייצב תוך 24 שעות ולא נתן הסבר תוך 7 ימים.

<ענת הר אבן: הוא לא התייצב תוך 24 שעות.

אורי מקלב: בגלל שהוא לא נתן הסבר, אני אומר:

אורי מקלב: אז מחלטים לו את זה בלי שיקול דעת, בלי שום דבר.

<ענת הר אבן: כביכול הזוכה שילם אגרה על צו ההבאה, המטרה של הזוכה היתה שהחייב יובא בפני רשם ההוצאה לפועל.

<ענת הר אבן: בזה שהחייב הפקיד את העירבון שנדרש בצו ההבאה, המשטרה כבר לא מקיימת את צו ההבאה, אז לכן למעשה צריך לבקש שוב צו ההבאה או חילוט העירבון.

אורי מקלב: מה קורה היום?

אורי מקלב: היום מחלטים או לא מחלטים?

אורי מקלב: מה עושים היום במקרה כזה?

<ענת הר אבן: היום מחלטים.

<ענת הר אבן: אם חייב הפקיד, בדרך כלל אלה סכומים בין 1,500 ל-2,000 שקלים כתנאי להתייצבות, הרשמים ב-100% מהמקרים פשוט מורים לחלט את הערבות, אין פה היבט נוסף של שיקול דעת שהם יכולים להפעיל אותו.

<ענת הר אבן: אם החייב יפנה בבקשה כלשהי: הייתי חולה, לא יכולתי להתייצב, אני מבקש מועד להתייצבות, אז כמו שקבענו בנוסח, זה יעלה לרשם ההוצאה לפועל.

אורי מקלב: יוצא שהיום, מתוך ההפקדות האלה שלא מתייחסים – הרוב מחולטים?

<ענת הר אבן: כן.

<ענת הר אבן: העניין הבא הוא זקיפת כספים לפי סעיף 76(א2).

<ענת הר אבן: סעיף 76 למעשה יוצר מדרג של חלוקת הכספים שמתקבלים לתיק ההוצאה לפועל.

<ענת הר אבן: סעיף 76 תוקן במסגרת תיקון 29.

<ענת הר אבן: אם בעבר כספים שהתקבלו ממימוש היו מתחלקים על פי הלכת צמיגי האחים במחוזי והעליון בין כלל התיקים, סעיף 76(א) קבע שהכספים מתחלקים בין הכספים שהטילו עיקול על אותו נכס, כשרואים את המימוש ואת העיקול כהליך אחד.

<ענת הר אבן: זאת דרך המלך.

<ענת הר אבן: ישנן סיטואציות שממומש נכס ונותרת יתרה לאחר דיני הקדימה, לאחר חלוקת הכספים לאותם תיקים שהטילו עיקול על הנכס נותרת יתרה.

<ענת הר אבן: סעיף 76(א2) אומר שאת היתרה הזאת צריך להביא לידיעת רשם ההוצאה לפועל והחוק אפילו קובע מה הרשם אמור לעשות, שהוא יחלק אותה בצורה שווה, "פרי פסו" בין יתר התיקים.

<ענת הר אבן: גם את הפעולה הזאת, שהיא פעולה טכנית, אנחנו מבקשים להעביר לדרג המינהלי.

<ענת הר אבן: אני אקריא: "(3) זקיפת כספים העולים על גובה החוב הפסוק של זוכה או זוכים, לפי העניין, לחשבון החוב של זוכים אחרים של החייב לפי (סעיף 76(א2) לחוק).

<ענת הר אבן: " הסעיף הבא עוסק בהתנגדויות לביצוע שטר ובהתנגדויות לתובענות.

<ענת הר אבן: בתובענות הכלל הוא מאוד פשוט: היכן שהחייב מגיש את ההתנגדות – יש לו זכות להגיש את ההתנגדות באיזה לשכה בארץ שהוא רוצה בלי שום קשר למקום פתיחת התיק, ואז הלכת טכנוקריט בעליון מורה, וגם החוק אומר כך, שיש להעביר את ההתנגדות לבית המשפט הסמוך ללשכה שבה הוגשה ההתנגדות.

<ענת הר אבן: ובמקביל יש עניין גם של עיכוב הליכים, שהוא עניין שהחוק קובע אותו ולכן מבחינת הרשמים הוא עניין טכני.

<ענת הר אבן: בבקשות לביצוע שטר יש עניין שבבקשת הביצוע הזוכה מציין את מקום הסמכות המקומית ויכול שהחייב במסגרת ההתנגדות יעלה טענת סמכות מקומית.

<ענת הר אבן: במקרים שתהיה טענת סמכות מקומית קבענו בלשון התקנה שזה יועבר לרשם ההוצאה לפועל ולא יהי בסמכות הדרג המינהלי, אבל מקום שמדובר בתובענות או בקשות לביצוע שטר שהסמכות המקומית, אין שום טענה כלפיה, אנחנו מבקשים שהדרג המינהלי פשוט יטפל בצבר הזה של הבקשות ויעביר אותן לדיון בבית המשפט.

<ענת הר אבן: אז אני אקריא: "(4) עיכוב הליכים והעברת התנגדות לביצוע תובענה או שטר שהוגשו במועד לבית המשפט המוסמך, (לפי סעיפים 81א(ג) ו-81א1(ד)(2) לחוק), ובלבד שלא הועלתה טענת סמכות מקומית".

<ענת הר אבן: קבענו גם לוח זמנים לאותו בעל תפקיד שבו תינתן ההחלטה.

<ענת הר אבן: זה פרק זמן שהוא באמת רחב, כשאנחנו צופים שההחלטות תינתנה תוך יום יומיים אבל למען הביטחון - - -

דוד רותם: קבעתם תוך 7 ימים, ומה יקרה אם לא?

<ענת הר אבן: אנחנו לא צופים שלא.

דוד רותם: אתם לא צופים אבל הרי אנחנו יודעים, גם שופטים צריכים לתת פסק דין תוך זמן מסוים.

<ענת הר אבן: אני חושבת שדווקא גורמים מינהליים, הרבה יותר קל לפקח עליהם ולראות איפה הם לא ממלאים את הנוהל.

<ענת הר אבן: יש הרבה יותר אמצעים כנגד עובדים מינהליים מאשר ביחס לרשמים.

<ענת הר אבן: המטרה של המערכת היא להיות יעילה ומהירה ככל היותר ולטפל בדברים האלה בצורה היעילה ביותר.

<ענת הר אבן: מתוך צבר הדברים הנושא של ההתנגדויות הוא הנושא האקוטי ביותר, הוא צריך להכניס את התיק לעיכוב הליכים ואנחנו, בהנחיות שלנו לגורמים המינהליים, גם ניתן את הדעת על כך.

<ענת הר אבן: היה פה ויכוח, כתבנו 14 יום והתיישרנו לתוך 7 ימים, כשאני מנהלת דיון עם כל הגורמים המקצועיים אנחנו מבינים שזה פרק זמן שאנחנו יכולים לעמוד בו.

<ענת הר אבן: "2.

<ענת הר אבן: בעל סמכות ידון בבקשה למתן החלטה בתוך 7 ימים מיום שהועברה אליו.

<ענת הר אבן: " תקנה מס' 3 עוסקת במה שדיברתי קודם, שכשבעל סמכות נתקל בקושי במתן החלטה הוא לא ישאיר את העניין בפניו אלא יעביר את זה לרשם ההוצאה לפועל, ואני אקריא: "3.

<ענת הר אבן: בעל סמכות הנתקל בקושי במתן החלטה בעניינים המפורטים בסעיף 1 או הסבור מכל סיבה אחרת כי יש להעביר את הדיון בבקשה שלפניו לרשם ההוצאה לפועל, יוכל לעשות כן ללא מתן טעם לכך.

<ענת הר אבן: " בסעיף התחילה, מאחר ואנחנו ערב כניסתו לתוקף של תיקון חוק המזונות אנחנו נבקש - - -

דוד רותם: אני לא מבין, הוא הרי נתקל בקושי במתן החלטה, אז למה שלא יסביר מה היה הקושי שלו?

דוד רותם: אני חושב שזו טעות להגיד לו: אל תנמק.

דוד רותם: לפחות שהרשם יידע מאיפה זה מגיע אליו.

<ענת הר אבן: בדוח אפשר.

אלעזר שטרן: הניסוח הוא לא שזה אסור לו, הוא לא חייב לתת נימוק.

<ענת הר אבן: החשש הוא שהם יתחילו לנמק ורשמים יגידו: כן יכולת לדון בזה.

<ענת הר אבן: אנחנו יוצרים פה איזשהו משהו מאוד פשוט וישיר, כשיש איזשהו קושי – סך הכול לעובדים המינהליים אין חסינות שיפוטית כמו שיש לרשמי ההוצאה לפועל.

<ענת הר אבן: הרי עובדים יבינו שהמטלה הזאת - - -

דוד רותם: אתם עוד מעט רוצים להפוך את כל רשמי ההוצאה לפועל אני מבין לשופטי הוצאה לפועל.

<ענת הר אבן: אנחנו לא רוצים.

דוד רותם: אתם לא רוצים?

<ענת הר אבן: אנחנו רוצים?

דוד רותם: טוב, היום קיבלתי איזה 6 פניות בעניין הזה.

<ענת הר אבן: אני יודעת שנציגות הרשמים היתה רוצה לשנות את הכינוי "רשם הוצאה לפועל" ל"שופט הוצאה לפועל" והיתה פניה לאדוני מטעם נציגות הרשמים.

דוד רותם: רשמות.

<ענת הר אבן: רצינו לבקש שהתחילה תהיה 60 יום מיום הפרסום כי אנחנו ממש ערב כניסתו לתוקף של תיקון המזונות ויש פה עניינים מחשוביים שצריך לטפל בהם, במקרה זה נופל אחד על השני, 30 יום, בתחילת פברואר נכנס תיקון המזונות אז אנחנו מבקשים שיכנס לתוקף עוד 60 ימים.

דוד רותם: אוקיי.

דוד רותם: בעד – פה אחד

דוד רותם: אושר פה אחד.

דוד רותם: הישיבה נעולה.