ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 168, 2014-01-06 12:30

אבישי ברוורמן: בוקר טוב.

אבישי ברוורמן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

אבישי ברוורמן: כבוד שר התקשורת גלעד ארדן, המנכ"ל אבי ברגר, חברת הכנסת רוזין, כל הנציגים של המשרדים והציבור.

אבישי ברוורמן: על הפרק היום דיווח שר התקשורת על פעולות משרדו, תכנית העבודה ואופן ביצוע התקציב לפי סעיף 123(ז) לתקנון הכנסת.

אבישי ברוורמן: יש לנו בעיות בהרבה מאוד שווקים, אבל שוק התקשורת – אנחנו יודעים היטב שהשינויים הטכנולוגיים פשוט משנים את העולם כולו.

אבישי ברוורמן: הנושאים האלה הם כרגע כולם בדיון, בחקיקה וברפורמה, ואני אשמח מאוד אם השר ידווח, ואחר כך נפתח את זה לשאלות ולתשובות.

אבישי ברוורמן: תן לנו תמונה כללית לגבי מצב המשרד, מה הרפורמות שאתה מתכנן, ללוח זמנים וכיוצא בזה.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: צהריים טובים.

גלעד ארדן: אני מודה ליושב-ראש הוועדה, לוועדת הכלכלה על הדיון החשוב הזה.

גלעד ארדן: טוב שהדיון משודר כי הרבה פעמים הצעות חוק הם אלה שמקבלות בולטות, והתפקיד של הוועדה – וטוב אתה עושה – החשוב לא פחות זה הבקרה והפיקוח על משרדי הממשלה שעושים את מלאכתם למען הציבור, וכמובן, מקבלים מכם את ההערות ואת הביקורת ועונים על שאלות.

גלעד ארדן: אז מאוד שמח על הדיון הזה.

גלעד ארדן: כפי שאמרת, שוק התקשורת הוא מאוד דינמי.

גלעד ארדן: זה גם קורה בגלל ההתפתחויות של הטכנולוגיה וההרגלים שלנו שמשתנים, והוא משלב בתוכו גם השקעה בתשתיות.

גלעד ארדן: כמובן, השאיפה שלנו ששוק כל-כך חשוב ודינמי, תתקיים בו תחרות מתמדת לטובת רמת השירות שתשתפר והמחירים שילכו וירדו כמו שקרה בשנים האחרונות בתחום הסלולר.

גלעד ארדן: אנחנו הכנו סקירה מאוד מתומצתת שמנכ"ל המשרד אבי ברגר מיד יציג.

גלעד ארדן: אני רק רוצה בשלוש-ארבע דקות לומר מהם בעיני שבעת הנושאים המרכזיים שבתעדוף המשרד.

גלעד ארדן: כמובן, כוח אדם ותקציב הם תמיד מוגבלים – אתה עוד מעט תראה עד כמה הוא מוגבל, אבל צריך לתעדף בסדר עדיפויות.

גלעד ארדן: אני מדבר כרגע על המשרד בפנים, לא כולל גופים חשובים כמו הרשות השנייה שהיא גוף חיצוני, למעשה, למשרד התקשורת.

גלעד ארדן: אז אם אני צריך למפות מהם אותם שבעה נושאים מרכזיים שהמשרד עוסק בהם ויעסוק בשנה הקרובה.

גלעד ארדן: הנושא הראשון הוא בתחום הסלולר.

גלעד ארדן: אנחנו נפעל להקים סוף-סוף את הרשת של הדור הרביעי בישראל.

גלעד ארדן: זה, כמובן, מעורר שאלות, ואני לא ארחיב על כך, אבל יש לנו היום חמש חברות שיצרו תחרות מאוד בריאה שהביאה לירידת מחירים, והשאיפה שלנו היא לשמור על התחרות הזאת.

גלעד ארדן: לכן אנחנו מנסים לחשוב על האיזון הנכון בין רמת התחרות בשוק לבין הצורך להקים רשת תקשורת סלולרית מתקדמת של הדור הרביעי.

אבישי ברוורמן: בהנחה שהממשלה הזאת תסיים את ימיה – מה שבטוח או לא בטוח – ואתה תישאר שר התקשורת, אתה רואה את הדור הרביעי בימיך?

גלעד ארדן: כן, בעזרת השם.

גלעד ארדן: אני רואה את הדור הרביעי פרוס אצל חלק מהחברות, ותוך כשנה וחצי עד שנתיים.

גלעד ארדן: אני לא יודע אם אצל כל החברות – השאלה איזה מודל יאושר – המנכ"ל יוכל להרחיב לאחר מכן, הוא מוביל את הנושא בשיתוף הרשתות.

גלעד ארדן: הנושא השני שאנחנו עוסקים בו הוא הרפורמה לפתיחת הפס הרחב לתחרות.

גלעד ארדן: גם כאן היה סיוע של ועדת הכלכלה במהלך חוק ההסדרים, ואנחנו ממש נמצאים ימים בודדים לפני היציאה לשימוע שיכלול כבר את המחירים שאנחנו חושבים לנכון שהם המחירים על בסיס התמחור שעשתה חברת "פרונטייר" יחד עם אנשי המקצוע של המשרד ופרופ' גרונאו כדי שהפס הרחב של בזק ולאחר מכן של הוט יונגש במחירים סיטונאיים לכל מי שיחפוץ, ואנחנו מאמינים שזה יניע באופן משמעותי את התחרות – בהתחלה בתחום של האינטרנט יותר כך שהציבור יוכל להתקשר עם חברה אחת גם לצורך התשתית וגם הספק, ואנחנו מקווים שלאחר מכן גם בתחום השידורים.

אבישי ברוורמן: זה יוצא עכשיו לדרך.

גלעד ארדן: זה אמור לצאת לדרך בתוך ימים בודדים.

גלעד ארדן: הנושא השלישי זה מיזם הסיבים האופטיים.

גלעד ארדן: זה, כמובן, פרויקט שהוחלט עליו עוד בקדנציה הקודמת, אבל יש לנו הזכות להיות אלה שמנסים ומקדמים את המימוש שלו.

גלעד ארדן: זה אמור לבסס בעצם את התשתית הנייחת השלישית במדינת ישראל בקצבים שלא הכרנו – אלף מגה, 1 ג'יגה לכל בית אב.

גלעד ארדן: זה דבר שאמור להשפיע בסופו של דבר גם על המחירים, גם על רמת השירות, גם על שירותים ממשלתיים שיינתנו שאנחנו אפילו עדיין לא יודעים לצפות מה הם יהיו.

גלעד ארדן: זה פרויקט שאנחנו מסווגים אותו כאחד הפרויקטים החשובים ביותר שהמשרד עוזר לקידומם ולמימושם.

גלעד ארדן: הנושא הרביעי: עד שתתפתח התחרות בתחום התקשורת הנייחת ועל בסיס השוק הסיטונאי ומיזם הסיבים – אני אמרתי את זה אצלך בוועדה וקיבלתי סיוע מהוועדה – הסמכות שניתנה לי, וגם פה אנחנו מקווים שבשבועות הקרובים נציג לציבור את אותה חבילת יסוד בכבלים ובלוויין שהיא אמנם לא הפתרון המיטבי כי התערבות במחירים ובתכנים זה אף פעם לא פתרון מיטבי – תחרות עושה את הפתרון המיטבי – אבל עד שתתפתח התחרות על בסיס התשתיות שמקימים או על בסיס השוק הסיטונאי שגם שם יש מקום לפיתוח תשתיות בחלק מרמות השירות, נקדם את אותה חבילת יסוד כדי שלאזרחי המדינה יהיה היצע גדול יותר לבחור ולא רק ישלמו מחיר כל כך גבוה על חבילת הבסיס שהוא בין הגבוהים במדינות העולם המערבי.

גלעד ארדן: הנושא החמישי – נקבע בעניינו מועד לדיון ב-27 בחודש – האיחוד של מועצת הכבלים והלוויין עם הרשות השנייה - -

אבישי ברוורמן: מה שנקרא "חוק ברית המועצות".

גלעד ארדן: ברית המועצות כבר חדלה מלהתקיים וגם השם הזה, ראוי שיחדל מלהתקיים.

אבישי ברוורמן: אנחנו נדחה את זה מכיוון שבאותו יום יש נסיעה של 60 חברי כנסת לאושוויץ, ולכן ביקשנו מועד אחר.

גלעד ארדן: אז אני מקווה שזה יידחה לזמן קצר.

גלעד ארדן: בכל אופן החוק הזה חשוב בטווח הקצר.

גלעד ארדן: הוא יכול לאפשר חיסכון בעלויות לשחקנים בשוק התקשורת כי מדובר בהצעת חוק שיש בה גם מטרה לייעל וגם לעשות בסיס רגולטורי שוויוני בין מצב שהיום לפעמים אותו גוף שידור מקבל החלטה שונה מהרשות השנייה וממועצת הכבלים והלוויין.

גלעד ארדן: לטווח הבינוני והארוך יותר אני רואה בגוף הזה – וייתכן שאפילו יורחבו סמכויותיו בעתיד – אפשרות להיות גם רשות שידורים כללית שתפקח ותייצר רגולציה, ככל שנזדקק לה בעתיד, על כל השידורים במדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: כבוד השר, זה מהלך מאוד חשוב.

אבישי ברוורמן: ייתכן שאתה תהיה גם בתפקיד אחר בעתיד - -

גלעד ארדן: אני עדיין פה.

אבישי ברוורמן: אני מסתכל קדימה.

אבישי ברוורמן: לא יודע איזה תפקיד.

אבישי ברוורמן: כולו מן אללה.

מיכל רוזין: למשל באופוזיציה.

אבישי ברוורמן: או.

אבישי ברוורמן: את רואה?

גלעד ארדן: אם באופוזיציה, רק יושב-ראש ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: זה התפקיד הכי טוב.

אבישי ברוורמן: הכי משמעותי בכנסת.

אבישי ברוורמן: המכון הישראלי לדמוקרטיה העלה שאלה שבמידה שיש רשות מאוחדת עדיף שהיא תהיה סטטוטורית כדי שתהיה חומה סינית בין הפוליטיקאים לבין הרשות.

אבישי ברוורמן: אני יודע שבדברים אחרים דיברת בנושא הזה.

אבישי ברוורמן: יש לך עמדה?

גלעד ארדן: אין לי עמדה סופית.

גלעד ארדן: אני ירשתי הצעת חוק מוכנה שלא רצינו לעכב את הבאתה לכנסת.

גלעד ארדן: בהצעת החוק שהוכנה בקדנציה הקודמת המודל הוא של גוף פנימי בדומה למועצת הכבלים והלוויין.

גלעד ארדן: אני שומע ומכיר את הטענות על כך שהגוף הזה צריך להיות חיצוני.

גלעד ארדן: אני לא בטוח שמה שאמרת מתקיים בגופים חיצוניים.

גלעד ארדן: למשל, רשות השידור נתפסת כמודל הכי עצמאי וחיצוני.

גלעד ארדן: היא חיצונית, היא ממומנת אגרה – לא מתקציב המדינה – ואני לא בטוח שהיא נתפסת לגמרי כעצמאית.

גלעד ארדן: בכנסת עניתי לטענות שעלו מקרב חברי כנסת, ואמרתי שאני עדיין לא נעול על המודל הזה.

גלעד ארדן: אנחנו נדון בכך בוועדה בפתיחות.

גלעד ארדן: כבר נפגשתי עם המכון הישראלי לדמוקרטיה, ואני לא רואה פה אידיאולוגיה שאי אפשר לסטות ממנה.

גלעד ארדן: הנושא השישי – ולא לפי סדר עדיפויות או סדר חשיבות זה רשות השידור.

גלעד ארדן: כידוע, שר האוצר בשיתוף אתי החלטנו להשהות את אותו מסמך הידוע בכינויו "רפורמה" שנחתם לפני כמה שנים, וחלק מהתנאים בו נחתמו בקדנציה הזאת כי לא חשבתי שהוא יעשה את השינוי שאזרחי ישראל מייחלים לו בשידור הציבורי.

גלעד ארדן: לפני כארבעה חודשים מיניתי את הוועדה לבחינת המתווה לשידור הציבורי העתידי שידועה בכינויה ועדת "לנדס" שאמורה לבחון את עתיד רשות השידור, ולהציע לנו את המודל הנכון.

גלעד ארדן: אני יכול כבר לעדכן - - בדיוק נכנס יושב-ראש רשות השידור.

אבישי ברוורמן: מר גילת, אתה יכול להצטרף לשולחן.

אבישי ברוורמן: בבקשה.

אבישי ברוורמן: צד שמאל או ימין בהתאם לנטיות לבך.

גלעד ארדן: אני יכול לעדכן כאן שלאחר הרבה דיונים ותיאומים בינינו לבין משרד החינוך ביומיים-שלושה הקרובים ייחתם גם כתב מינוי לוועדת משנה בתוך ועדת לנדס שתבחן גם את העתיד של הטלוויזיה החינוכית.

גלעד ארדן: כמובן, השאלות המרכזיות שיעלו זה האם אין מקום לאחד בין הטלוויזיה החינוכית לבין רשות השידור, והרכב ועדת המשנה יפורסם ממש בימים הקרובים.

גלעד ארדן: ועדת לנדס ובתוכה גם ועדת המשנה בתחום עתיד הטלוויזיה החינוכית אמורים לסיים את עבודתם בסוף חודש פברואר.

גלעד ארדן: אנחנו, כמובן, נבוא להציג זאת בוועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: אני אומר שוב, מעבר להיבט התוכני של שידורים אני מעוניין לבסס מודל שיהיה עצמאי ואיכותי ככל שניתן גם בהיבט הכלכלי של האגרה.

גלעד ארדן: אמנם אני אישרתי בימים האחרונים בהתאם למתווה האגרה הפוחת שאושר בחוק, את ההפחתה השנתית של 5%.

גלעד ארדן: זה יביא להפחתה של עוד 12-11 שקלים.

גלעד ארדן: זאת עדיין לא הבשורה.

גלעד ארדן: גם זה טוב, אבל זאת עדיין לא הבשורה.

גלעד ארדן: אני מקווה שבמתווה הסופי שיוצג על-ידי ועדת לנדס יהיה ייעול הרבה יותר גדול בעלויות רשות השידור כך שנוכל להציג הפחתה ניכרת באגרת רשות השידור.

אבישי ברוורמן: אתה ידוע בתור אדם ששם את הדברים קדימה.

אבישי ברוורמן: אני רק מחלק עם הצופים שכאשר לפני כמה שנים הייתי יושב-ראש ועדת כספים אמרו שאוטוטו יש רפורמה.

אבישי ברוורמן: כבר עברו כמה שנים טובות, ו"אוטוטו יש רפורמה".

אבישי ברוורמן: היום נפל בחלקך הזכות, ואולי גם החובה, לסיים את הפארסה הזאת.

אבישי ברוורמן: מה החזון שלך לגבי ערוץ 1 לאחר הרפורמה?

גלעד ארדן: אם הייתי יודע את כל התשובות לא הייתי צריך למנות ועדת מומחים בלתי תלויה.

גלעד ארדן: כיוון שאני בסך הכול עורך-דין אז אני לא בקי עד כדי כך איך צריך להיות בנוי השידור הציבורי.

גלעד ארדן: לכן אספנו ומינינו לאותה ועדה אנשים בתחום הידע והשידורים - -

אבישי ברוורמן: כרגע רב הנסתר על הנגלה.

גלעד ארדן: אין שום דבר נסתר.

גלעד ארדן: מי כמוך מבין שאנחנו מכבדים את הכנסת.

גלעד ארדן: יש הביטוי הידוע "רק לחמור מראים חצי עבודה".

גלעד ארדן: אז כיוון שהוועדה עצמה עוד לא סיימה את מלאכתה ובחרו לה במכרז גם חברת ייעוץ שאפילו טסה לשלוש מדינות כדי ללמוד את המודל - -

אבישי ברוורמן: זאת אומרת אנחנו צריכים לחכות ולצפות.

גלעד ארדן: בסך הכול עוד כחודש וחצי, אדוני היושב-ראש.

גלעד ארדן: אני מקווה - -

אבישי ברוורמן: שהתוצאה תהיה מעניינת.

גלעד ארדן: אני מקווה מאוד שהיא תהיה טובה.

גלעד ארדן: נראה לי שהיא בכל מקרה תהיה יותר טובה מהמצב הקיים אם היא תיושם.

גלעד ארדן: הנושא האחרון זה תחום הדואר.

גלעד ארדן: אתם קיימתם כאן כבר דיון שני לפני כמה ימים.

גלעד ארדן: חברת דואר ישראל ובתוכה בנק הדואר – גופים מאוד חשובים שגם מעסיקים אלפי עובדים וגם נותנים שירות אוניברסלי בכל חלקי המדינה.

גלעד ארדן: חברת הדואר, לצערי, נקלעה למשבר קשה ביותר.

גלעד ארדן: זה תהליך של כבר כמה שנים.

גלעד ארדן: אמרת שקיבלתי מצב נתון אז גם פה המצב היה כזה כבר זמן די ממושך.

גלעד ארדן: לדעתי, במסקנותיה של אותה ועדה שמונתה בראשותו של ד"ר זיו רייך שצפויה לסיים בעוד שלושה שבועות, יש כיוונים מאוד חשובים שגם יסייעו להוריד עלויות שהצגתי לך גם בפגישה מקצועית בינינו – גם להוזיל את העלויות התפעוליות של הדואר וגם באמצעות הכסף שייחסך לשפר את רמת השירות בסניפים, אולי אפילו לפתוח עוד סניפים, לחשוב על מקורות הכנסה חדשים לחברת הדואר.

גלעד ארדן: כל הנושאים הללו נבחנים גם בליווי של חברה חיצונית של יועצים "דלויט" שבוחנת את כל המודלים שנעשו.

גלעד ארדן: בישראל אנחנו משום-מה די אחרונים אחרי העולם המערבי בהרבה נושאים שזה חיסרון, אבל יש גם יתרון שאתה יכול ללמוד מהניסיון של אחרים.

גלעד ארדן: אני משתדל כך לעשות.

גלעד ארדן: גם בנושא הזה, לדעתי, תוך כמה שבועות נוכל להציג כבר את התכנית הכוללת.

גלעד ארדן: עד כאן דברי.

אבישי ברוורמן: בשבוע שעבר, כמו שאמרתי, היה דיון.

אבישי ברוורמן: גם ד"ר רייך הופיע והציג חלק מהכיוונים.

אבישי ברוורמן: הנקודה הכללית הייתה לגבי מקורות הכנסה וכיווני צמיחה, והוא השאיר את זה יותר להנהלה ולך.

אבישי ברוורמן: אנחנו מצפים מעבר להתייעלות לדעת מה היו המקורות לצמיחה ולחזון חדש.

אבישי ברוורמן: אדוני, אני מאוד מודה לך.

אבישי ברוורמן: אנחנו נפתח את הדיון.

אבישי ברוורמן: אני מקבל בברכה את המנכ"ל אבי ברגר.

אבישי ברוורמן: הצטרפת רק לא מזמן.

<אבי ברגר: לפני חודשיים.

אבישי ברוורמן: תוסיף כמה דברים בקצרה.

אבישי ברוורמן: מה אורך המצגת?

<אבי ברגר: יש פה בערך 25 דקות.

אבישי ברוורמן: תעשה את זה במהירות כי אנחנו לא חסידים של עודף מצגות.

<אבי ברגר: אני אעשה את זה מאוד מהר.

<אבי ברגר: הכנו שלושה פרקים במצגת: פרק ראשון ידבר על הכניסה ל-2013; פרק שני – מה היו היעדים המרכזיים בשנת 2013, ובסוף התוצאות – איפה אנחנו רואים את השוק כרגע בסוף 2013 או באמצע, לפי הנתונים שקיימים כרגע.

<אבי ברגר: כשאנחנו מדברים על מבנה השוק, כמו שהשר אמר, יש השוק הקלאסי של שוק התקשורת שמופיע פה בכחול, יש כל הנושא של הדואר, ויש שוק השידורים על-ידי הרשויות המתאימות.

<אבי ברגר: כשמסתכלים על ענף התקשורת בסוף 2012 קטנו ההכנסות ב-10.7% ביחס ל-2011, והירידה הניכרת ביותר בעקבות התחרות בתחום הסלולר שהגיעה ל-19% בקירוב.

<אבי ברגר: בתחום הגישה לאינטרנט לעומת זאת אנחנו רואים המשך צמיחה בקצב מתון, ויש גידול בהכנסות ב-8%.

<אבי ברגר: לפי הנתונים, אפשר לראות שבטלפוניה יש ירידה קלה; בתשתיות פס רחב שזאת הגישה לאינטרנט יש עלייה של כ-8%, כמו שאמרתי קודם; בתחום הטלוויזיה, כבלים ולוויין יש פחות או יותר יציבות – נראה את זה אחרי זה בגרף שמראה את זה יותר לעומק.

<אבי ברגר: גם בתחום הבינלאומי יש פחות או יותר התייצבות.

<אבי ברגר: בתחום הנייד – ירידה ניכרת, כמו שרואים, ובתחום הגישה לאינטרנט יש רמה של יציבות.

<אבי ברגר: בסך-הכול, כאמור, ירידה של כ-10.7% בנפח השוק.

<אבי ברגר: כאן רואים את החלוקה בין הפלחים השונים באחוזים.

<אבי ברגר: רואים כאן שהנתח של הנייד יורד, והנתחים האחרים עולים באופן טבעי כי אם באופן יחסי הערך המוחלט של הנייד ירד אז החלק היחסי שלו קטן.

<אבי ברגר: יש כאן צורת הצגה אחרת של אותם נתונים ורואים שהנייד עדיין מהווה 50% מההכנסות בשוק הזה.

<אבי ברגר: למעשה, המגמה הרב-שנתית של המשרד זה מעבר ממקום שהיה מונופוליסטי בעבר, לפני כ-20 שנה, ופתיחת השוק לתחרות בגישות השונות.

<אבי ברגר: לדוגמה בסלולר היה לפני 20 שנה מפעיל אחד, פלאפון; לאחר מכן הוכנסו סלקום ופרטנר.

<אבי ברגר: כלומר בשנת 2000 עברנו להיות עם שלושה מפעילים.

<אבי ברגר: בשנת 2010 היו חמישה מפעילים מבוססי תשתית ונכנסו MVNO.

<אבי ברגר: כך שהיום אנחנו רואים את המצב שמדובר על חמישה מפעילים מבוססי תשתית ובנוסף חמישה MVNO פעילים ועוד רבים שיש להם רישיונות, ואנחנו מקווים שיתחילו לפעול.

<אבי ברגר: בתחום הנייח בזק פועל באופן מסורתי ועם השנים נכנס גם הוט וחברות נוספות שנותנות שירותים מעל.

<אבי ברגר: אם מסתכלים קדימה, כמו שאמר השר, שני הדברים המרכזיים שיקרו ב-2014 זה התחלת פריסה של IBC, מיזם הסיבים האופטיים ופתיחה של השוק לתחרות על-ידי הפעלת שוק סיטונאי.

<אבי ברגר: בתחום הבינלאומי, חשוב לציין מעבר לכך שכמות השחקנים גדלה, שגם בקישור הבינלאומי של מדינת ישראל לעולם יש היום שלוש חברות שמספקות את השירות הזה, ואך לפני כמה שנים לא רבות הייתה רק חברה אחת.

<אבי ברגר: בתחום הדואר – גם בהכנסות הדואר וגם בהכנסות של בנק הדואר יש מגמת עלייה קלה, ואחת הבעיות הקשות זה ההוצאות ולאו דווקא ההכנסות אף על פי שצריך לעשות פה עוד דברים כדי לנסות למצוא מקורות הכנסה נוספים.

<אבי ברגר: נתונים על המשרד: המשרד הוא יחסית קטן ומשפיע על שוק מאוד משמעותי שראינו את היקפיו.

<אבי ברגר: המשרד נמצא בפערי כוח אדם ביחס להיקף המשימות כאשר נפח השוק גדול ומאתגר שמשתנה לנגד עינינו כל הזמן.

<אבי ברגר: התקציב נמוך ורובו קשיח.

<אבי ברגר: אנחנו נראה שהחלק הקשיח בתקציב עולה על התקציב הבסיסי של המשרד.

<אבי ברגר: התקציב הוא דו-שנתי, אושר ביולי, ובנוסף במהלך השנה קלטנו את לפ"מ אלינו, וכמובן, אנחנו עוסקים בחוק רשות השידור, כפי שנאמר.

<אבי ברגר: כעת רואים שקף שהתקציב עם התוספות הוא 70 מיליון שקל - -

אבישי ברוורמן: נתתי לשר התקשורת להציג את התקציב כי בסוף הדיון יש לי בקשה תקציבית.

גלעד ארדן: הבקשה שלך עולה על החלק הגמיש.

<אבי ברגר: כמו שרואים פה התקציב הוא 70.5 מיליון שקלים, וחלקו הוא תקציב שאנחנו מעבירים.

<אבי ברגר: לדוגמה, תמיכה בהפקות זה לא באמת תקציב של המשרד, אלא תקציב שעובר דרך המשרד לטובת תמיכה בגופים חיצוניים.

<אבי ברגר: רואים שזה סכום קטן – כ-5 מיליון שקלים.

<אבי ברגר: מעבר לזה שכר תפעול המשרד כמו חניות, תפעול שוטף, משרדים, תחזוקה, דלק ועוד כהנה וכהנה.

<אבי ברגר: בסופו של דבר התקציב הפנוי הוא לייעוץ, וזה בערך 4.4 מיליון שקלים.

<אבי ברגר: זאת הגמישות של המשרד היום.

<לאה ורון: זה יועצים חיצוניים?

<אבי ברגר: כן.

גלעד ארדן: זה על שוק של 26 מיליארד שקל.

גלעד ארדן: אני מזכיר.

<אבי ברגר: אלה פחות או יותר הפרופורציות.

<אבי ברגר: בשקף הבא אפשר לראות את זה בצורה קצת אחרת.

<אבי ברגר: בסיס התקציב של המשרד הוא 52.3 מיליון שקל.

<אבי ברגר: התוספות שקיבלנו הן 18.2 מיליון שקל.

<אבי ברגר: יחד זה 70.5 מיליון שקל, והתקציב הקשיח הוא 66 מיליון שקלים.

<אבי ברגר: כלומר התקציב הקשיח של המשרד היום עולה בערך ב-14 מיליון שקלים על בסיס התקציב.

<אבי ברגר: זה פחות או יותר המצב.

אבישי ברוורמן: הבנו.

אבישי ברוורמן: אתה יכול להתקדם.

<אבי ברגר: שלוש מטרות בשנת 2013:

<אבי ברגר: בתחום הטלקום, בתחום השידורים ובתחום בנק הדואר מול מטרות שחוצות שווקים, כמו קידום ההגינות ורווחת הצרכן – זה נכון בכל השווקים שעוסקים בהם; הגברת הפיקוח וביצוע אכיפה והיערכות במצבי משבר וחירום.

אבישי ברוורמן: הלאה.

<אבי ברגר: בשוק הטלקום – בתחום הסיבים האופטימיים – FTTH גובשה תפיסה ואף ניתן רישיון להגיע עם סיב אופטי לכל בית ובית.

<אבי ברגר: למעשה, המשרד עמד ביעדיו בהיבט של הוצאת הרישיון ולאפשר התחלת פריסה.

<אבי ברגר: בתחום השוק הסיטונאי בתחום התקשורת הנייחת על בזק ועל הוט שמנו לעצמנו כי כמו שנאמר רצינו לצאת עם שוק סיטונאי כבר בשנת ב-2013.

<אבי ברגר: יש פה דחייה קלה כי זה ייצא בתחילת 2014, והחמרנו עם עצמנו כי בגלל שבוע או שבוע וחצי של דחייה אפשר היה לא לשים צהוב, אבל אנחנו חושבים שצריכים להיות שקופים.

<אבי ברגר: דור רביעי בסלולר – האילוץ המרכזי הוא אילוץ הספקטרום.

<אבי ברגר: הספקטרום במדינת ישראל הוא משאב מאוד מצומצם - -

אבישי ברוורמן: תסביר לקהל מה זה ספקטרום.

<אבי ברגר: ספקטרום הוא תחום התדרים שבו ניתן לעשות שידורים.

<אבי ברגר: למעשה, הספקטרום הוא משאב מאוד מצומצם וגם מאוד משמעותי ויקר.

<אבי ברגר: אחת הבעיות שצריך כדי לעשות דור רביעי היא לפנות את תחום הספקטרום, תחום התדרים, שמתאים לדור רביעי במדינת ישראל.

<אבי ברגר: למעשה, יש שני תחומי תדר אקטואליים ורלוונטיים במדינת ישראל – תחום ה-1,800 ותחום ה-2,600 מגה הרץ.

<אבי ברגר: בשני התחומים האלה נדרש לפנות תדרים.

<אבי ברגר: זה נמצא בתהליך סיום של הפינוי, ולכן להערכתנו, בשנת 2014 אפשר יהיה לצאת לדרך בתחום הדור הרביעי.

<אבי ברגר: לקראת סוף שנת 2013 כמו שאמרנו השוק שלנו הוא שוק דינמי, וקבוצת חמש החברות שנמצאות הביאו לפתחנו ארבעה הסכמים לשיתוף רשתות: הסכם אחד בין חברת "פרטנר" לבין חברת "הוט מובייל" ושלושה הסכמים בקבוצה של "פלאפון", "סלקום" ו"גולן טלקום".

<אבי ברגר: לא נלאה את כולם בהסכמים, אבל ההסכמים האלה גורמים לנו קודם כול לבחון אותם לפני שנצא בהכרזות על דור 4 כדי שנוכל לראות איך אנחנו שומרים על רמת תחרות נאותה בשוק מצד אחד, ומצד שני מאפשרים שיתופיות כדי לצמצם את כמות האתרים, להוריד את הקרינה ועוד כהנה וכהנה.

<אבי ברגר: עכשיו אנחנו נמצאים בתהליך עמוק של בחינת הדברים האלה.

<אבי ברגר: בתחום של אישור גומלין נייח בוצעה עבודה, ובנובמבר זה אף מומש.

<אבי ברגר: נדידה לחו"ל – נראה את זה אחר-כך גם בהיבט הצרכני התחלנו פעילות במשרד לבחון לעומק את הנושא הזה.

<אבי ברגר: אנחנו יודעים שהמחירים פה הם גבוהים - -

אבישי ברוורמן: מה זה "נדידה לחו"ל"?

אבישי ברוורמן: הלוא אנחנו יודעים שיש הרבה צעירים שמסתכלים אם לנדוד לחו"ל בגלל יוקר המחיה והכנסה.

אבישי ברוורמן: מה זה?

גלעד ארדן: נדידה זמנית.

<אבי ברגר: אני אסביר.

<אבי ברגר: בכל פעם שאתה נוסע לחו"ל ולוקח אתך את המכשיר הנייד שלך אתה מקבל שירות מרשת בחו"ל.

<אבי ברגר: באנגלית זה נקרא roaming ובעברית "נדידה".

<אבי ברגר: כלומר נסעת לחו"ל עם המכשיר שלך.

אבישי ברוורמן: למה אני אומר את זה?

אבישי ברוורמן: יש לך עבר מפואר גם בצבא, גם ב"פרטנר".

אבישי ברוורמן: אני יודע שכשבאים מארגונים כל אחד כבר מכיר את עולם המושגים.

אבישי ברוורמן: כשאתה מדבר אל הקהל הרחב רק תסביר את מה שאתה אומר.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

<אבי ברגר: קיבלתי.

<אבי ברגר: לכן אנחנו מצאנו לנכון להתחיל לעסוק בנושא הזה כי זה נושא שאנחנו מוטרדים בו מרמת המחירים.

<אבי ברגר: הפעולה הראשונה יצאה לפני כמה שבועות.

<אבי ברגר: אז החלטנו לשנות את המצב בהיבט של צריכת data – לחסום כדיפולט את המנוי בחו"ל כדי שלא יהיה מה שנקרא גישה מזדמנת שאנשים לא שולטים בה עם עלויות מאוד גבוהות.

<אבי ברגר: בנוסף עלו רעיונות רבים שנפעל בהם בתחילת השנה הבאה.

<אבי ברגר: בכוונתנו לפעול להוצאת שימוע בנושא.

גלעד ארדן: בתחילת שנה זאת.

<אבי ברגר: בתחילת שנה זאת, סליחה.

אבישי ברוורמן: ב-2014.

<אבי ברגר: כן.

<אבי ברגר: אנחנו נפעל להוציא שימוע בנושא כדי לעשות כאן פעולות.

<אבי ברגר: בנושא ה-WiFi.

<אבי ברגר: כולנו יודעים שה-WiFi הוא משאב ציבורי.

<אבי ברגר: בוצע פה שימוע כדי לראות איך להשתמש במשאב הציבורי הזה.

<אבי ברגר: לאור תגובות שקיבלנו מגורמים רבים החלטנו לעשות הארכה לשימוע הזה, ובתחילת 2014 נסיים את השימוע ונקבל החלטה איך להשתמש במשאב הזה.

<אבי ברגר: פעלנו לצמצם את מספר הרישיונות ולאחד אותם כדי לפשט כאן את הרגולציה ולעשות את הדברים בפחות בירוקרטיה, וכמו כן פעלנו באופן דומה בנושא של אישור ייבוא ציוד קצה נייד ומיד אחריו נייח.

אבישי ברוורמן: אבי, יש לי בקשה אליך.

אבישי ברוורמן: מכיוון שאנחנו רוצים לצמצם וגם לשמוע עוד אנשים אז תעשה לי טובה - -

גלעד ארדן: הוא ירוץ רק על הכותרות.

<אבי ברגר: אני גם לא אקריא את הכול, רק את הכותרות.

<אבי ברגר: בתחום השידורים לדעתי השר נתן את הסקירה, ולכן אפשר לרוץ קדימה.

<אבי ברגר: אין טעם לחזור על זה.

<אבי ברגר: בתחום הדואר אנחנו עובדים עכשיו על נושא יישום תיקון מס' 11 לחוק הדואר.

<אבי ברגר: למעשה, זה נמצא בתהליך בקשה לאישור דירקטורים בבנק הדואר כדי להתחיל את ההפרדה המבנית הנדרשת.

אבישי ברוורמן: אולי כדאי להבהיר לציבור שלמרות שבנק הדואר נקרא בנק הדואר זה בעצם לא בנק.

אבישי ברוורמן: יש לו מערכת תשתיתית מפוזרת בכל הארץ, יש לו אישורים בגין קצבאות ביטוח לאומי, אישורי סליקה.

אבישי ברוורמן: אבל זה עדיין לא בנק.

אבישי ברוורמן: זאת מערכת שיהיה מעניין מה התכניות לעשות אתה כדי לנצל את היתרונות שלה.

גלעד ארדן: אני רוצה להוסיף עוד הערה, ברשותך, אדוני היושב-ראש.

גלעד ארדן: אני נפגשתי גם עם המפקח על הבנקים וגם עם נגידת בנק ישראל כדי לבדוק איך אפשר לקדם הכי מהר את בנק הדואר לכיוון הכנסתו כבנק מסחרי שיוכל לקלוט פיקדונות ולשלם ריבית ולתת הלוואות – ללא להתחרות על מתן חברות גדולות או לטייקונים, אלא להרחיב את התחרות שאיננה קיימת כל-כך בתחום הקמעונאי – במשקי בית ובעסקים קטנים.

גלעד ארדן: אני חייב לומר שהיו פה הרבה אמירות לא מבוססות ושמועות.

גלעד ארדן: התהליך הזה לא קל ומאוד מורכב.

גלעד ארדן: הוא כרוך בתחלופת כוח אדם כי בבנק הדואר אין כרגע כוח אדם מתאים שיכול לעסוק בבנקאות מסחרית על-פי הסטנדרטים של בנק ישראל.

גלעד ארדן: זה כרוך ברכישת תשתיות מחשוב במאות מיליוני שקלים, זה כרוך בתשתיות לוגיסטיות.

גלעד ארדן: אני יודע שלכנסת ולציבור יש ציפייה, בצדק רב, לתחרות בתחום הזה.

גלעד ארדן: אני בזמנו הגשתי הצעת חוק לכפות על הבנקים למכור את הבעלות שלהם בכרטיסי אשראי.

גלעד ארדן: בנק ישראל התנגד אז.

גלעד ארדן: אין ספק שזה נושא חשוב שאני שם במקום מאוד גבוה, אבל צריך להבין שזה תהליך מורכב, הוא עולה הרבה מאוד כסף, וזה לא משהו שיכול לקרות בשבועות או בחודשים בודדים.

גלעד ארדן: אבל זה בהחלט אחד היעדים המרכזיים.

גלעד ארדן: השלב הראשון, כפי שדרשת מאתנו בצדק, הוא אותה הפרדה מבנית שמופיעה בחוק הדואר בין הדירקטוריון של חברת הדואר לבין הדירקטוריון של בנק הדואר כדי שיהיה לו ממשל תאגידי נפרד.

אבישי ברוורמן: אני אוסיף במשפט אחד:

אבישי ברוורמן: גם לנו היו דיונים עם המפקח ועם הנגידה.

אבישי ברוורמן: זה ברור לחלוטין שישראל תרוויח עם יהיה בנק – שאנחנו קוראים לו "חברתי", אבל הוא בנק כמו כל בנק.

אבישי ברוורמן: כמו שכבוד השר אמר הוא לא יתחרה עם הדואופול הגדול, אלא המיקוד שלו יהיה במשקי הבית הקטנים, בעסקים קטנים ובינוניים.

אבישי ברוורמן: אבל כדי להקים אותו צריך להקים אותו בצורה שהוא יהיה בנק בר-קיימא, וזה צעד שמחייב רצינות.

אבישי ברוורמן: אני מקבל את כל ההערות של כבודו, וכמובן, אנחנו נדון בנושא.

אבישי ברוורמן: מצד שני אותו ציבור שזקוק לנושאים האלה, אנחנו מנסים גם פתרונות אחרים, אבל זה לא באחריות שלך ולכן נדון בזה במקומות אחרים.

אבישי ברוורמן: תודה.

<אבי ברגר: עסקנו רבות בתחום ההגינות ורווחת הצרכן.

<אבי ברגר: אנחנו רואים פה הרבה מאוד פעילויות, ויש עוד רבות נוספות.

גלעד ארדן: ניטרליות רשת זה גם חוק שאנחנו נקדם אצלכם.

<אתי בנדלר: כן, אכן.

אבישי ברוורמן: אבי, מכיוון שאני רוצה לפתוח את הדיון – אנשים לא יכולים לקלוט כל-כך הרבה.

אבישי ברוורמן: אז תודה רבה.

גלעד ארדן: זה כדי לקבל את הרושם על היקף העשייה, אדוני היושב-ראש.

גלעד ארדן: לא רצינו להסתיר מה שאנחנו עושים מהוועדה.

אבישי ברוורמן: אנחנו עובדים בשקיפות טוטלית.

אבישי ברוורמן: הדוח הזה שנקרא לו "דוח ארדן-ברגר" חולק על-ידי הגברת לאה ורון לכל חברי הוועדה.

אבישי ברוורמן: אנחנו מודים.

אבישי ברוורמן: אני אפתח את הדיון.

אבישי ברוורמן: פתאום אני רואה את אמיר גילת, אז אני אפתח אתו.

אבישי ברוורמן: אתה זוכר שישבנו בעבר.

אבישי ברוורמן: מה אתה אומר, מה יקרה שם בערוץ 1 ברשות השידור?

<אמיר גילת: בעתיד הקרוב?

<אמיר גילת: ב-2014 אנחנו ממשיכים לפעול במתכונת הנוכחית, וב-2015 אנחנו ממתינים לתוצאות הוועדה.

אבישי ברוורמן: שמעתם?

<אתי בנדלר: מתי יועבר תקציב רשות השידור לאישור הוועדה?

<אמיר גילת: הכנתו של תקציב רשות השידור מתעכבת מעט.

<אמיר גילת: אנחנו - -

<קריאה: פוחדים?

<אמיר גילת: לא, לא, מבחינת המוסדות זה בסדר.

<אמיר גילת: רק קיבלנו תקציב לא מאוזן מההנהלה, ואנחנו לא רוצים לאשר תקציב לא מאוזן.

אבישי ברוורמן: אמיר, אתה יודע שאני מאוד מעריך ומחבב אותך.

אבישי ברוורמן: אני זוכר את תפקידך בחיפה ותפקידים אחרים.

אבישי ברוורמן: הגעת לכאן, וחשבנו בהתחלה - - - איך מעכלים את הצפרדע הזאת ויוצאים לאור?

<אמיר גילת: של רשות השידור?

אבישי ברוורמן: כן.

<אמיר גילת: זאת לא צפרדע, זאת ביצה שלמה.

<אתי בנדלר: מר גילת, יש לכם צפי מתי זה יובא לאישור?

<אמיר גילת: אנחנו סיימנו את ההכנות.

<אמיר גילת: כמובן, הקפאת הרפורמה שינתה לחלוטין את התזרים הצפוי ל-2014 ואילצה אותנו לעשות תקציב מחודש.

<אמיר גילת: כבר נקבעו דיונים, אבל לצערי, ההנהלה לא הגיעה לדיונים של ועדת הכספים, ולכן אי אפשר היה להמשיך בתהליך הכנת התקציב.

<אמיר גילת: נקבע דיון, וההנהלה לא הגיעה.

<אמיר גילת: פשוטו כמשמעו.

אבישי ברוורמן: רבותי, השאלה היא מי בעל הבית?

אבישי ברוורמן: במדינת היהודים מסתכלים לפעמים לשמים.

אבישי ברוורמן: אתה יכול לעשות על זה הפקת מקור יפה – "מי בעל הבית?".

<אסף אמיר: עם הכסף הזה אפשר לעשות הפקות מקור ל-500 שנה.

אבישי ברוורמן: הבאות.

<אמיר גילת: רשות השידור זה לא רק ערוץ 1 כמו שנהוג לחשוב, אלא זה שני ערוצי טלוויזיה ושמונה תחנות רדיו.

אבישי ברוורמן: אמת.

עיסאווי פריג': אתם חיים אחד חלקי 12 עכשיו.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לשמוע דיווחים מהשטח, מה קורה עם המועצה?

אבישי ברוורמן: שי, בבקשה.

<שי באב"ד: ברשות השנייה כולם ראו את המשבר שהיה לאחרונה בערוץ 10.

<שי באב"ד: עדיין הערוץ הזה מצוי במשבר.

אבישי ברוורמן: מה יהיה עם ערוץ 10?

<שי באב"ד: לא ברור.

<שי באב"ד: השאלה המרכזית היא האם יבוא משקיע לערוץ הזה או לא.

<שי באב"ד: אם יבוא משקיע לערוץ הערוץ הזה יוכל לצאת לרישיון.

<שי באב"ד: אם לא יבוא משקיע לערוץ הערוץ הגיש בקשה לרישיון, אבל אם לא יהיה משקיע לא תהיה אפשרות לאשר לו את הבקשה להגשת רישיון.

אבישי ברוורמן: מה לוח הזמנים?

<שי באב"ד: הבקשה הוגשה בסוף השנה, ב-31 בדצמבר.

<שי באב"ד: לוח הזמנים לוקח זמן.

<שי באב"ד: זה יכול לקחת חודש, חודשיים, שלושה חודשים.

<שי באב"ד: במהלך הזמן הזה הערוץ יצטרך - -

אבישי ברוורמן: אם לא תהיה יציאת מצרים בפסח ולא יהיה משקיע, מה יקרה?

<שי באב"ד: כרגע לערוץ יש כסף לתחזק את עצמו עד סוף השנה.

<שי באב"ד: הוא גם נכנס לאיזושהי תכנית הבראה וצמצום כל עוד לא נכנס משקיע כדי להיות עד סוף השנה.

<שי באב"ד: במידה שהערוץ לא יתקיים נפנה למשרד התקשורת ולשר התקשורת בהצעה איך להסדיר נכון את שוק השידורים בישראל שזה הוצאתם ויציאתם של קשת ורשת לרישיונות אם לא יהיה משקיע כדי לא להישאר עם חברת חדשות אחת ועם ערוץ מסחרי אחד.

אבישי ברוורמן: ערוץ 10 תורם רבות לשידור הציבורי בישראל ולפלורליזם.

אבישי ברוורמן: יש מחזה מאוד מפורסם של אחד מגדולי המחזאים – סמואל בקט – "מחכים לגודו".

אבישי ברוורמן: אין אדם כזה, הוא לעולם לא יבוא.

אבישי ברוורמן: אני מקווה שפה יהיה.

אבישי ברוורמן: כי כולם מצפים כל הזמן, ולך אין עדיין בשורה.

<שי באב"ד: בשורה על משקיע אין, אבל אנחנו נצטרך להיערך ולהגיע למצב שבסוף שנת 2014 תהיה כבר אלטרנטיבה: או שערוץ 10 יצא לרישיון ואז יש לנו שני ערוצים מסחריים או לחילופין שהתחלנו להכין את הקרקע כבר בתקופה הקרובה לכך שאם הערוץ לא ייצא לרישיון יהיו לנו שני ערוצים מסחריים בשנת 2015.

אבישי ברוורמן: אני מקווה שמישהו מהצופים מבין את המצוקה, ומשקיע גדול יבוא באמצעות הטלוויזיה ויעזור.

גלעד ארדן: אין ספק שהמשקיע חיכה לראות את הדיון הזה, והוא בטוח יבוא.

אבישי ברוורמן: בבקשה, הדובר הבא.

<אסף אמיר: אסף אמיר, יושב-ראש איגוד המפיקים.

אבישי ברוורמן: יושב-ראש הפקות המקור.

אבישי ברוורמן: הן נותנות את הכבוד בלי סוף, אבל כסף חסר.

<אסף אמיר: בהקשר של ערוץ 10 אני יודע שדנתם על החדשות המקומיות ועל 7- העובדים והדבר הזה שניסיתם לפתור בשבוע שעבר.

<אסף אמיר: במקרה הספציפי הזה יש המון חברות הפקה שערוץ 10 אמור לשלם להן כסף, והן חייבות את הכסף הזה לאנשים שעובדים תחתיהן, שאלה עובדים רבים בכל התעשייה.

<אסף אמיר: אני מבקש שהרשות השנייה שהיא הגוף המפקח תשים לב שלא מוציאים החוצה חוזים שאי אפשר אחר-כך לקיים, וברבות הימים אם חלילה לא יגיע משקיע אנחנו נמצא את עצמנו עם המון חברות שיהיו בפשיטת רגל כי עליהן לא תהיה הקפאת הליכים כי הן חברות קטנות מדי לעבור את ההליך הזה.

<אסף אמיר: ואז כל האנשים שחייבים כסף - -

אבישי ברוורמן: ואז אתה אומר, לגדולים משלמים, והקטנים הולכים יחפים.

<אסף אמיר: כבר במשבר הראשון - -

גלעד ארדן: חשבתי שדיני פשיטת הרגל עוסקים בנושאים הללו ודיני פירוק חברות.

גלעד ארדן: לא ידעתי שזה התפקיד של הרגולטורים של השידורים.

<אסף אמיר: סליחה, כבוד השר, בפעם שעברה שזה קרה לפני 10 שנים הייתה הקפאת הליכים - -

אבישי ברוורמן: - - - בוועדה?

<אתי בנדלר: - - -

גלעד ארדן: הוועדה בוודאי יכולה לעסוק במה שהיא רוצה, אני לא מתערב.

גלעד ארדן: הוא רק מדבר על הרשות השנייה.

<אסף אמיר: אני מבקש – הרשות השנייה יודעת בדיוק מה קורה שם.

<אסף אמיר: צריך לשים לב שלא ייצאו חוזים ומפיקים יתחילו לעבוד ויתחייבו בפני עובדים, ובסופו של דבר הדבר הזה ייסגר ונמצא את עצמנו בחור.

גלעד ארדן: אסף, כידוע לך, לא רק שהרשות לא יודעת מה קורה שם – עובדי ערוץ 10 עצמם, כולל המנהלים הכי בכירים לא ידעו למשל על הכוונה של לאודר לנטוש את הערוץ.

גלעד ארדן: אני הייתי שם בסיור יומיים-שלושה לפני כן והם נשבעו לי שאין להאמין לכל השמועות הללו – ואני מאמין להם שהם לא ידעו.

גלעד ארדן: אז אתה לא יכול להניח שהרשות השנייה היא ביכולת פיקוח יומיומית כזאת על תזרים המזומנים של ערוץ 10.

גלעד ארדן: היא לא תיקח אחריות על זה.

<אסף אמיר: הפנייה הזאת כללית, לשים לב להתחייבויות שערוץ 10 לוקח על עצמו כדי לא למצוא - -

אבישי ברוורמן: אנחנו רושמים את זה, ואתה צודק.

<אסף אמיר: בתקווה שיגיע משקיע.

אבישי ברוורמן: כולנו בתקוות.

גלעד ארדן: נראה לי שהגבירו את החימום פה.

אבישי ברוורמן: בתקווה שיגיע משקיע אז ישימו הרבה אוויר חם פה.

אבישי ברוורמן: כמו שאתם יודעים ועדת הכלכלה על כל חבריה ובראשותי מאוד היה חשוב לה בדיונים שהיו בעבר עם השר שהחדשות המקומיות תמשכנה בישראל.

אבישי ברוורמן: זה משום שזקוקים בפריפריה לנקודת מבט שונה שבאולפנים התל-אביביים והירושלמים היא לא באה לידי ביטוי, ויחד עם זה גם לדאוג לעובדים.

אבישי ברוורמן: אנחנו העברנו בקריאה ראשונה את הצעת החוק שבה 5 מיליון שקלים באמצעות "הוט" ו"יס" עוברים להפקה, אבל הסיכום בוועדה על דעת כל חברי הכנסת היא שבין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית פנינו לממשלת ישראל כדי שתוסיף עוד 5 מיליון כי בסכומים שהיו בעבר היה יותר מדי מרווח של שרשור, ואין צורך בהם.

אבישי ברוורמן: לכן אני יודע, אדוני, שתקציבך זעום.

אבישי ברוורמן: אבל אני פניתי גם לשר האוצר, ובמקרה שהוא מנוע לדון – לסגן שר האוצר מיקי לוי.

אבישי ברוורמן: לא רק אני, אלא הרבה מאוד חברי כנסת.

אבישי ברוורמן: אני מבקש שתפעיל את השפעתך.

אבישי ברוורמן: את החוק הזה העברתי בהצבעה לשנתיים.

אבישי ברוורמן: מדוע?

אבישי ברוורמן: כי עד אז כבר יהיה חוק רשות השידור החדש, וגם שם נמצא לזה ביטוי.

אבישי ברוורמן: לכן הבקשה שלי היא שתשים את משקלך לבקשה שלנו לשר האוצר ולסגן שר האוצר שיתנו את התמיכה הזאת שתחזק את הפריפריה ואת העובדים.

גלעד ארדן: כך אעשה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: שי, אין לך עוד מה להוסיף על הדברים האלה?

אבישי ברוורמן: חוץ מזה הכול בסדר?

אבישי ברוורמן: חוץ מהנמלים שעבדת פעם בהם ורשות השידור – הכול בסדר?

<שי באב"ד: רשות השידור זה לא מענייני, רשות השידור זה גוף נפרד.

<שי באב"ד: מעבר לזה אנחנו מחכים ועובדים יחד עם משרד התקשורת על כל הנושא של ברית-המועצות.

אבישי ברוורמן: תודה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת פריג', בבקשה.

עיסאווי פריג': שלום לאדוני היושב-ראש ולמכובדי השר.

עיסאווי פריג': למען האמת אני עוקב מקרוב אחר הפעילות של משרד התקשורת, ואני מצטרף לדבריו של אדוני היושב-ראש.

עיסאווי פריג': אכן, התקציב זעום וקשיח.

עיסאווי פריג': אבל צריך להוציא את המקסימום מהקיים.

עיסאווי פריג': אני רוצה להתייחס לכמה נקודות – התייחסות שהיא בגדר שאלה: ראשית בקשר לטלוויזיה – ועכשיו שמעתי את שי ועל המשבר בערוץ 10.

עיסאווי פריג': יש לנו טלוויזיה מסחרית שנקראת "הלא" שנמצאת במשבר זה שנה, ואני מסתכל וצופה, ואנשים שואלים ויש סימני שאלה די רציניים לגבי הערוץ ומה שמתקדם.

עיסאווי פריג': רציתי לשמוע התייחסות בעניין.

עיסאווי פריג': דבר שני, אני רוצה לציין לשבח עניין שעלה בשיחות שניהלתי עם השר ועם שי על עידוד התחרות ברדיו בערבית והנחיצות לקיום ערוץ נוסף בשביל מגוון הדעות והתחרות.

עיסאווי פריג': זאת נקודה ראויה לציון, ואני מאוד מקווה שהנושא הזה ייגמר בהקדם.

עיסאווי פריג': הסוגיה השלישית, בעניין בנק הדואר, אדוני השר.

עיסאווי פריג': יש 12 חברות ביטוח בארץ, ויש חברה ששמה "הפול", בנוסף ל-12 החברות שכל ה"זבל" של הביטוח נמצא שם.

עיסאווי פריג': מי שאין לו הכוח נמצא שם, זאת חברה ממשלתית.

עיסאווי פריג': יש בנקים מסחריים, ויש לנו בנק הדואר.

עיסאווי פריג': בנק הדואר משמש את הזקנים ואת משקי הבית הקטנים.

עיסאווי פריג': הבנק הזה נחוץ כל כך בחברה המוחלשת בפריפריה ובחברה הערבית בצורה זועקת לשמים.

עיסאווי פריג': כשאני מסתובב אני שומע רבות שהשירות הזה נחוץ מאוד.

עיסאווי פריג': הנושא הזה שנים על גבי שנים לא מצליח לקבל ביטוי ולתת מענה לאוכלוסיות החלשות ולמשקי הבית.

עיסאווי פריג': אז לדעתי, בצד שאמרת שמדובר במאות מיליונים של עלויות והרבה כסף שאין אותו בתקציב, נסתכל על המרחב הגדול ועל ההכנסות הצפויות מהבנק הזה.

עיסאווי פריג': זה אחד הדברים הענקיים אם משרדך ייקח את זה כספינת דגל לטובת המוחלשים והפריפריה והחברה הערבית בפרט.

עיסאווי פריג': זאת נקודה חשובה מאוד לציון.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: אני מוכרח להגיד שהדיווח, לרבות המצגת שצמצמתי את הצגתה כי צריך לצמצם במצגות, יש פה עבודה מעמיקה בכל תחומי הפעילות של המשרד.

אבישי ברוורמן: אין ספק ש-2014 היא שנה מאוד מרכזית בהרבה תחומים במדינת ישראל, אבל אין ספק שגם בתחום התקשורת.

אבישי ברוורמן: אני יודע שאתה מעוניין להחליט ולקדם.

אבישי ברוורמן: ועדת הכלכלה היא ועדה שפותחת את כל הדיון, אבל מקבל החלטות.

אבישי ברוורמן: לכן הוועדה תקדם את כל הנושאים הנדרשים לאישור תוך כדי התרומה, התמיכה והשינויים הנדרשים כדי להבטיח את טובת הציבור.

אבישי ברוורמן: נבטיח את זה בחקיקה או באישורים, כמו תקציב רשות השידור.

אבישי ברוורמן: הבקשה שלנו רק היא לא להמתין לרגע האחרון.

אבישי ברוורמן: כמו שאני אומר – הזמן קצר והמלאכה מרובה.

אבישי ברוורמן: אני לא יודע מי עצל, אבל בעל הבית דוחק.

אבישי ברוורמן: אם יש הערות לנושא, בבקשה.

אבישי ברוורמן: אני חושב שמיצינו.

אבישי ברוורמן: המסר של חבר הכנסת פריג' מאוד חשוב.

עיסאווי פריג': רציתי לשמוע עם ב"הלא" יש התפתחות בכיוון, שי?

גלעד ארדן: לגבי "הלא", ערוץ 30 ידבר ממלא מקום יושב-ראש מועצת הכבלים והלוויין, נתי שוברט.

אבישי ברוורמן: נתי, בבקשה.

<נתי שוברט: לגבי הערוץ "הלא טי.וי.", למעשה מאז הוא קיבל את הרישיון לפני כשנתיים הוא סובל עד היום משתי בעיות: אחת יותר משמעותית ואחת פחות, אבל גם משפיעה מאוד על ההתנהלות.

<נתי שוברט: הבעיה המשמעותית פחות, אם כי משפיעה היא עניין הבעלות.

<נתי שוברט: הערוץ עובר שינויים של מבנה הבעלויות שם כשחלק מהגופים שנמצאים שם היום ומחזיקים בבעלות על הערוץ מדללים את החזקותיהם ומעבירים אותם לגורמים אחרים מתוך אותם בעלים מקוריים כדי לצמצם את כמות הבעלים וגם לפשט את תהליך קבלת ההחלטות.

אבישי ברוורמן: מר שוברט, מה זה אומר בלשון בני אדם?

<נתי שוברט: זה אומר שבמקום תשעה בכוונתם להגיע למצב שיישארו ארבעה או חמישה, ומתוכם שלושה משמעותיים ביותר.

<נתי שוברט: מצד שני – הדבר שעליו יקום וייפול הערוץ, בראייה שלנו כמועצה שמסדירה את הפעילות של הערוץ וגם מטעם הערוץ עצמו זה עניין קהל היעד שלהם.

<נתי שוברט: כיום הם נקלטים רק על-ידי מי שהוא מנוי של חברת הכבלים "הוט" או החברה שמשדרת בלוויין "יס".

<נתי שוברט: הם רוצים להגיע ליתרת הצופים דוברי הערבית בישראל ולעיקרם, שקולטים את שידוריהם באמצעות קליטה מלוויינים אחרים שהם לא בכבלים של "הוט" ולא בשידורים של "יס".

<נתי שוברט: לצורך כך הם פנו לאחרונה גם למועצה וגם למשרד התקשורת, והעלו בקשה שעשויה לסייע להם.

<נתי שוברט: המועצה תראה את זה בחיוב שאם תימצא הדרך לאפשר להם להיות משודרים - -

אבישי ברוורמן: איך אפשר לזרז את זה?

<נתי שוברט: זאת שאלה שלאחרונה הונחה על שולחן המשרד, לבדוק אם ניתן לאפשר להעביר את השידורים שלהם באמצעות חברת "יס" בצורה לא מוצפנת.

אבישי ברוורמן: מר שוברט, מתי תוכלו אתה או המנכ"ל לתת תשובה לכך?

<נתי שוברט: אני מניח שהדבר ייקבע במסגרת תכנית העבודה של המשרד כי זה לא בסמכות המועצה לקבוע את זה.

<שי באב"ד: יש עוד דבר, אדוני היושב-ראש, בימים אלה אנחנו בוחנים במסגרת הרחבת "עידן פלוס" שעבר פה בחוק ההסדרים לפני כמה חודשים, להעלות את ערוץ "הלא" גם על המרבב השני - -

עיסאווי פריג': - - -

אבישי ברוורמן: מזמן לא שמעתי את המילה "מרבב".

<שי באב"ד: יש לי פגישה איתם בשבוע הבא בנושא הזה, וגם את זה ננסה לדחוף.

<שי באב"ד: הבעיה פה היא שהיום אחוז החדירה של מערך "עידן פלוס" בקרב האוכלוסייה הערבית היא נמוכה.

<שי באב"ד: השאלה היא אם זה יביא את הבשורה ויגרום לחדירה גבוהה יותר.

אבישי ברוורמן: שאלה מעניינת.

<שי באב"ד: לגבי תחנת הרדיו – בימים אלה קיבלנו פניות והתחלנו בסקר ובעקבותיו בבדיקה כלכלית לראות האם יש הצדקה לתחנת רדיו אזורית נוספת.

<שי באב"ד: כי עלו טענות שלאוכלוסייה היהודית יש 16 תחנות רדיו - -

עיסאווי פריג': מתוכם שניים חרדיים.

<שי באב"ד: נכון, מתוכם שניים לאוכלוסייה החרדית בעוד לאוכלוסייה הערבית בישראל יש רק תחנה אזורית אחת.

אבישי ברוורמן: אז הגיע הזמן.

אבישי ברוורמן: אתה בודק.

<שי באב"ד: יש בדיקות שלנו בשלבים מתקדמים.

אבישי ברוורמן: תדווח לנו במהרה.

עיסאווי פריג': להערכתך?

<שי באב"ד: אני משער שבחודש וחצי-חודשיים הקרובים אנחנו נסיים את הבדיקות, ואז נחליט האם יש הצדקה כלכלית לצאת למכרז או לא.

אבישי ברוורמן: אנחנו מצפים לתשובה בסוף פברואר.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: כבוד השר, המנכ"ל, חברי הכנסת, תודה רבה.

אבישי ברוורמן: הישיבה נעולה.