ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 162, 2013-12-31 11:00

אבישי ברוורמן: הדיון על הפרק הוא בהצעת חוק להסדרת הרעייה במקרקעי ציבור, התש"ע-2010.

אבישי ברוורמן: כמו שאתם זוכרים, הצעת החוק עברה דין רציפות ב-1 ביולי 2013.

אבישי ברוורמן: ד"ר רופא, אני מסתכל עליך.

אבישי ברוורמן: למה תמיד מעבירים את הדברים ברגע האחרון כשהסורים על הגדרות?

אבישי ברוורמן: האם עברה חצי שנה, או שאולי מדובר בהריון של 9 חודשים?

<לאה ורון: חצי שנה, ולכן לא הספיקו עוד לגמור את הנוסחים.

אבישי ברוורמן: אנחנו נכנסים עכשיו לעידן חדש.

אבישי ברוורמן: מחר יש שנה לועזית חדשה.

<לאה ורון: זה אמור גם לגבי ירון.

אבישי ברוורמן: מכאן תביאו את הדברים יותר בזמן, תגיעו להסכמים קודם.

אבישי ברוורמן: מה שהיה היה.

אבישי ברוורמן: אנחנו סולחים לכם כמצוות המקום.

<רופא תניב: אנחנו שמחים להביא לדיון ראשון בכנסת הזאת את חוק הרעייה.

<רופא תניב: אני אציג את תפקידו של החוק בכמה מילים.

<רופא תניב: ממשק הרעייה הוא בעל חשיבות רבה.

<רופא תניב: אנחנו מגדירים שלושה תחומים, שלושה מישורים שבהם ממשק הרעייה תורם תרומה משמעותית.

<רופא תניב: יש את המישור הכלכלי.

<רופא תניב: יש לנו כ-450, 500 רועים ברעייה שנתית כל שנה בצפון ובדרום, גם ביתר חלקי הארץ.

<רופא תניב: יש לנו עוד כ-250 עד 300 רועים ברעייה עונתית שמתפרנסים מממשק הרעייה.

<רופא תניב: יש את הממשק האקולוגי, שתפקידו לשמור על המגוון הביולוגי, שמירה על השטחים הפתוחים.

<רופא תניב: יש בין מיליון וחצי ל-2 מיליון דונם שמטופלים באמצעות המרעה.

<רופא תניב: יש את הממשק שאנחנו קוראים לו חברתי, שזה מניעת שריפות, פלישות ושמירת הריאות הירוקות לכל תושבי הארץ.

<רופא תניב: לחוק שאנחנו מניחים כאן לדיון יש 2 רגליים מרכזיות: רגל אחת של הקצאת השטחים, מתן היתרי רעייה.

<רופא תניב: הרגל השנייה היא האכיפה.

<רופא תניב: זה היה התמריץ המרכזי לחקיקת החוק, להגשת הצעת החוק, שכן האכיפה הקיימת היום לא מספקת.

<רופא תניב: בנושא ההקצאה אנחנו חושבים שהחוק מביא בשורה של שקיפות ואחידות הפעילות בכל רחבי הארץ.

<רופא תניב: בעניין האכיפה החוק מאפשר הסמכת פקחים, הן של הסיירת הירוקה והן של הפיצוח.

<רופא תניב: הוא נותן סמכויות כנגד מי שרועה ללא היתר, פלישות וכו'.

<רופא תניב: כולם ידעו על סמך איזה קריטריונים אנחנו מקצים.

<רופא תניב: בסופו של יום אנחנו נפרסם את ההקצאות.

<איתי עצמון: שאלה כדי להשלים את התמונה שפרסת בפני הוועדה.

<איתי עצמון: מה המצב המשפטי היום?

<איתי עצמון: מה המצב היום בשטח?

<איתי עצמון: האם ניתנים היתרים לרעייה?

<מורן הכהן יבין: כיום יש שני דברי חקיקה: פקודת הרועים (מתן רישיונות) מ-1946 - הפקודה עוסקת במתן רישיונות אך ורק לצאן, אך ורק לכבשים - והחוק להגנת צמחים (נזקי עיזים) מ-1950.

<מורן הכהן יבין: מטרתו הייתה למגר את הנזקים של כמות העזים המרובה שהייתה כאן בארץ.

<מורן הכהן יבין: שני החוקים היום מאוד ארכאיים, הם אות מתה, הם לא מיושמים.

<מורן הכהן יבין: אין היום מתן היתרים לרועים מכוח חקיקה.

<מורן הכהן יבין: רועה שמעוניין לקבל הקצאה על שטח מרעה פונה לוועדת השכרות.

<מורן הכהן יבין: משרד החקלאות מהווה גורם ממליץ לוועדת השכרות.

<מורן הכהן יבין: כשוועדת ההשכרות מחליטה שהיא נותנת הקצאה למרעה, היא חותמת מול המגדל חוזה, כשהמגדל רועה בתנאי החוזה של המינהל.

<איתי עצמון: איפה יושבת ועדת השכרות?

<רופא תניב: יש 7 ועדות השכרות בראשות מקרקעי ישראל.

<רופא תניב: הנציגים שלהם יושבים כאן.

<רופא תניב: ההחלטות מתקבלות שם.

<רופא תניב: למשרד החקלאות יש שם 2 נציגים.

<רופא תניב: הוא מעביר להם את המלצת המשרד.

רוברט אילטוב: מה קורה עם סוגיית המגורים של המגדלים האלה?

רוברט אילטוב: אני הבנתי שהיו הסכמות.

רוברט אילטוב: איפה זה עומד היום?

<רופא תניב: אני מציעה שאולי נחדד את הסוגיה הזאת כשנגיע לסעיף.

רוברט אילטוב: היו הסכמות בקדנציה הקודמת על פתרון של סוגית המגורים של מגדלי הבקר מכיוון שהם צריכים להיות בשטח באופן קבוע ויש להם גם משפחות.

רוברט אילטוב: אני הבנתי שהיו הסכמות מול החקיקה.

רוברט אילטוב: היה פתרון.

רוברט אילטוב: היום הפתרון נעלם.

רוברט אילטוב: למה זה נעלם?

<ירון בן-עזרא: בקדנציה הקודמת הדיון הופסק בסעיף 6 בהצעת החוק הממשלתית.

<ירון בן-עזרא: מדובר באיחוד כל הצעות החוק הפרטיות יחד.

<ירון בן-עזרא: הדיון היה בנושא מגורים לרועה ובני משפחתו.

<ירון בן-עזרא: כיום ההרשאה הזמנית לכאורה לא מאפשרת מגורים בשטח אלא פשוט בוטק'ה לשומר.

<ירון בן-עזרא: המצב הוא בלתי נסבל.

<ירון בן-עזרא: החוואים גרים רחוק מהשטח.

<ירון בן-עזרא: הם לא יכולים לשמור בלילה ולעבוד ביום.

<ירון בן-עזרא: מה שקורה הוא בלתי אפשרי.

<ירון בן-עזרא: הייתה הצעה.

<ירון בן-עזרא: נשלחנו ביחד לדון עם משרד החקלאות.

<ירון בן-עזרא: הגענו להסכמות מפורשות שמאפשרות את העניין הזה של מגורים בשטח במבנה יביל על פי גודל המשפחה הגרעינית.

אבישי ברוורמן: זה יהיה בסעיף הסופי.

<ירון בן-עזרא: אני מקווה.

<ירון בן-עזרא: המבנה ימומן על ידי החטיבה להתיישבות.

<ירון בן-עזרא: הבעיה שהעברנו הצעת החלטה למועצת מינהל מקרקעי ישראל שעדיין לא קרה איתה שום דבר.

<ירון בן-עזרא: העברנו כבר בקדנציה הקודמת הצעת החלטה מוסכמת עם משרד החקלאות.

<ירון בן-עזרא: אנחנו מבקשים שזה יהיה בתוך החוק.

<יותם זעירא: שתי התייחסויות להצעה הזאת.

<יותם זעירא: ברמה הפרוצדוראלית מדובר בנושא חדש.

<יותם זעירא: הדבר הזה לא נדון בוועדת שרים לחקיקה, הוא לא עבר ועדת שרים לחקיקה.

רוברט אילטוב: זה ממש לא נושא - -

זבולון כלפה: בשביל זה יש את ועדת הכנסת.

אבישי ברוורמן: ברגע שאף אחד לא מבקש את זה בתור נושא חדש, אז זה לא נושא חדש.

<איתי עצמון: הסמכות לקבוע מה הוא נושא חדש לפי תקנון הכנסת היא של ועדת הכנסת.

<איתי עצמון: ברמה הפרוצדוראלית - -

אבישי ברוורמן: ואם אף אחד לא ידרוש - -

רוברט אילטוב: לא של פקיד של משרד זה או אחר.

<איתי עצמון: גם נציג ממשלה יכול לטעון בשם השר שהוא מייצג.

רוברט אילטוב: כן, הוא יכול למשוך את החוק מוועדת שרים.

אבישי ברוורמן: עזוב את הפרוצדורה, אנחנו מדברים על ה-substance.

אבישי ברוורמן: אומר חבר הכנסת אילטוב, אומרת ד"ר רופא, אומר ירון שבסופו של דבר למי שרועה צריך שיהיה מקום מבחינה הומניטרית, עניינית.

אבישי ברוורמן: אתה רוצה למנוע שלא יהיה פה פתאום פתח שפתאום אנשים בונים איזה יישוב בניגוד לתוכנית תכנון ובנייה.

<יותם זעירא: לגופו של עניין אני יכול להתייחס ביתר פירוט ברגע שנגיע לסעיף הרלוונטי.

<יותם זעירא: אני רק אגיד באופן כללי, שהדבר הזה הוא בעייתי מבחינת דיני התכנון והבנייה.

<יותם זעירא: הוא במידה רבה פוגע בשיקול הדעת של מוסדות התכנון.

<יותם זעירא: מאוד בעייתי שרשות הרעייה - -

אבישי ברוורמן: האם יש פתרון או אין פתרון?

<יותם זעירא: אנחנו לא רואים כרגע פתרון לדבר הזה.

זבולון כלפה: לבעיה שירון העלה יש פתרון?

<יותם זעירא: אני רק אגיע לסוגיה נוספת.

אבישי ברוורמן: למה לא אנחנו יודעים.

<יותם זעירא: בעיה נוספת, שזה גורם להקצאה של קרקעות באופן לא שוויוני, בלי מכרז.

<יותם זעירא: אנחנו מדברים על מקרקעי ציבור.

אבישי ברוורמן: אנחנו נדון בזה בסעיף.

<יותם זעירא: הדבר הזה צריך לחזור לוועדת שרים.

מיכל רוזין: תעשו בחקיקה שזה יהיה עם היתרים מסודרים, עם קריטריונים, עם מעמד זמני.

אבישי ברוורמן: קודם היה פה דיון.

אבישי ברוורמן: היום זה 2013, מחר זה 2014.

אבישי ברוורמן: מ-2009 דנים בנושא הזה, חוקרים והולכים.

אבישי ברוורמן: אפשר למצוא פתרון שאומר שנותנים עם כל המגבלות שלא בונים פה דבר גדול, לא בונים יישוב.

אבישי ברוורמן: אפשר לפתור את הבעיה.

אבישי ברוורמן: אלא מה?

אבישי ברוורמן: בדרך כלל הדיונים במדינת ישראל הנאורה הם שכל אחד יושב במקום שלו ומסביר למה לא, כשבסוף שום דבר לא קורה בשטח.

אבישי ברוורמן: בינתיים ברור שצריך לפתור את הבעיה הזאת.

אבישי ברוורמן: אני תמיד שומע למה לא.

אבישי ברוורמן: אז זה עובר למשרד הבא, לשר הבא.

אבישי ברוורמן: הציבור רואה את זה.

אבישי ברוורמן: דיון שהתחיל ב-2009 אי אפשר לסיים?

מיכל רוזין: גם נראה שיש פה טעמים זרים שבגללם לא מחוקקים את העניין ולא מסדירים זאת.

אבישי ברוורמן: אנחנו נתייחס אליהם בסעיף.

חיים דיין: החוק הזה התחיל מזה שחבר הכנסת אורי אריאל - היום הוא שר – הוביל אותו יחד עם חבר הכנסת שי חרמש.

חיים דיין: הוא הוגש כהצעת חוק פרטית.

חיים דיין: לאחר מכן שלום שמחון, שר החקלאות בזמנו, ביקש להעביר אותו למשרד החקלאות.

חיים דיין: הייתה הסכמה מצד אורי להעביר את זה למשרד החקלאות.

חיים דיין: מאז שזה עבר למשרד החקלאות, למחלקה המשפטית, לא שיתפו אותנו, את נציגי התנועות, את נציגי המגדלים.

חיים דיין: זה פשוט עבד בתוך המחלקה המשפטית.

חיים דיין: אני אומר את זה באחריות מלאה.

חיים דיין: מורן, אני מצטער, זה מה שקרה בעובדות.

חיים דיין: לא שיתפו אותנו.

חיים דיין: החוק הזה הוצג.

חיים דיין: יש לנו המון הערות על החוק הזה.

חיים דיין: רק משפט אחד שקשור לדיון הקודם בנושא של פער תיווך.

חיים דיין: עדרי בקר לבשר זו בדיוק הדוגמה מה קורה עם זה שהמגדלים אצלנו היום בהפסדים אדירים, בשפל של כל הזמנים.

חיים דיין: מחיר הבקר החי ירד, מחיר הבשר לצרכן עלה כל הזמן.

חיים דיין: זה נוגד את המדיניות של האוצר.

אבישי ברוורמן: חיים, ראיתי אותך יושב פה משמאל בזמן הדיון הקודם עם השר.

אבישי ברוורמן: אותו דבר אמרו על הפלפל.

אבישי ברוורמן: אתה זוכר?

חיים דיין: לא רציתי להיכנס - -

אבישי ברוורמן: פלפל 3 שקלים.

אבישי ברוורמן: פה, ברשתות, 10 או 12 שקלים.

אבישי ברוורמן: זה כל הנושא של מי שחותך את הקופונים בדרך.

חיים דיין: נכון.

<קריאה: הוא לא מדבר על אותו הדבר.

אבישי ברוורמן: הוא גם מדבר על המחיר.

חיים דיין: אני מדבר על זה שהמחיר למגדל ירד מאוד מ-2010.

חיים דיין: זה הנתונים של הלמ"ס, זה לא הנתונים שלנו.

חיים דיין: חשוב שזה יבוא לדיון בוועדת המזון.

<טל זסק: אנחנו לא מכירים את ההצעה שלגביה הגיעו להסכמות.

<טל זסק: כמובן שצריך ללמוד ולבחון אותה.

<טל זסק: אם המנגנון המוצע הוא מנגנון שעוקף את חוק התכנון והבנייה, אז לזה אנחנו כממשלה מתנגדים.

<טל זסק: זה גם לא עלה במסגרת - -

זבולון כלפה: איזה משרד את?

<טל זסק: המשרד להגנת הסביבה.

זבולון כלפה: חשבתי משרד הפנים לרגע.

<טל זסק: לא.

מיכל בירן: ככה זה נשמע.

זבולון כלפה: נראה לי שיש אצלכם בלבול מושגים.

זבולון כלפה: כל אחד מתעסק בתחום האחריות של האחר.

<טל זסק: למגורים זמניים יש אינטרסים סביבתיים, יש השפעות סביבתיות.

<טל זסק: הן נבחנות במסגרת הליך התכנון, לכן חשוב שהאינטרסים האלה יישמרו.

זבולון כלפה: גם לוואקום של - -

מיכל רוזין: לגמרי.

מיכל רוזין: גם אנחנו רוצים לשמור על זה, אבל מצד שני נראה שיש פה אינטרסים זרים אחרים.

מיכל רוזין: אני אשמח אם נשמע את אבו - -

<אלון גלרט: אדוני היושב-ראש, אני מייצג כאן את הקרן הקיימת לישראל שהיא הבעלים או מנהלת כמחצית מהמקרקעין - אל תתפוס אותי בשיעור - שמיועדים בסופו של דבר לרעייה.

<אלון גלרט: יש לנו מחלוקות, או יש לנו הערות בנוגע להצעת החוק.

<אלון גלרט: אנחנו בדיאלוג מול משרד החקלאות.

<אלון גלרט: ישבנו כבר עם עו"ד מורן מהמשרד.

<אלון גלרט: בסך הכל אנחנו מאמינים שאנחנו יכולים לפתור את מרביתן.

<אלון גלרט: עצם העובדה שלא נעיר לגבי כל וסעיף וסעיף לא אומר שאנחנו מקבלים את זה כדברו.

אבישי ברוורמן: יש לי שאלה פרוצדוראלית.

אבישי ברוורמן: ד"ר רופא, אני מסתכל עליך.

אבישי ברוורמן: אני שומע פה שיש כל מיני דברים שצריך לתפור.

אבישי ברוורמן: אתם לחצתם עלי שאני אעשה ואעביר את זה היום.

אבישי ברוורמן: לא עדיף שתשבו עכשיו עוד יומיים, שלושה ביניכם במקום שאני אעשה את הדבר הזה?

אבישי ברוורמן: אני אפנה את זמנם של חברי הכנסת.

אבישי ברוורמן: נראה לי שזה קצת יותר הגיוני מאשר שאנחנו נתחיל פה עכשיו להתקוטט, אני אוציא אתכם לפה ואתם תוציאו לשם.

אבישי ברוורמן: אם הייתם יושבים ביחד יומיים שלושה הייתם פותרים את הבעיות.

אבישי ברוורמן: היינו באים לכאן ומצביעים על הדבר הזה.

אבישי ברוורמן: את חיים אני מכיר ומעריך.

אבישי ברוורמן: חיים אמר שלא ישבו איתו הרבה זמן.

אבישי ברוורמן: צריך לשבת איתו.

אבישי ברוורמן: אני בטוח שרוב הדברים הם פתירים, כי ראיתי בעבודה שלי עם הצוות של השר ואיתך ספציפית שחוכמת התבונה של הפשרות והחוכמה הכללית היא שלך.

אבישי ברוורמן: אני שואל הצעה פרוצדוראלית.

אבישי ברוורמן: אני יכול להתחיל לקרוא, אבל יש פה כמה דברים שצריכים לסגור.

אבישי ברוורמן: אולי יותר טוב שנפנה את הזמן.

אבישי ברוורמן: את מבינה מה שאני אומר?

<רופא תניב: אני מבינה לגמרי מה שאתה אומר.

מיכל רוזין: יכול להיות שיעלו פה גם מגורמים נוספים, לא רק מחיים, שאני לא מכירה אבל מעריכה, עוד נושאים בשולחן.

<לאה ורון: מקרן קיימת לישראל.

מיכל רוזין: בדיוק.

מיכל רוזין: אולי יעלו נושאים מהרועים עצמם, או מחברי הכנסת שכדאי יהיה לקחת בחשבון.

מיכל רוזין: אני חושבת שאולי רצוי לקיים איזה שהוא דיון פתיחה ולקבוע "דד ליין".

מיכל רוזין: אם זה מ-2009 - -

<קריאה: מ-2010.

אבישי ברוורמן: ב-2000 הסורים עלו על הגדרות.

אבישי ברוורמן: ד"ר רופא, מה את אומרת על ההצעה שלי?

<רופא תניב: בדרך כלל ההצעות מצוינות.

<רופא תניב: למרות שנאמר כאן שלא הייתה הידברות, כן הייתה הידברות.

<רופא תניב: אני חושבת שהמוצר שמונח על השולחן הרבה יותר טוב והרבה יותר מגשר על פערים מהמוצר שהיה לנו לפני שנה.

<רופא תניב: אנחנו נמשיך לדבר ולנסות לגשר, אבל אני לא רוצה שנבין שבסופו של דבר נגיע לכאן ללא מחלוקות.

<רופא תניב: יש מחלוקות מהותיות.

אבישי ברוורמן: אנחנו פה מחליטים בכל נושא - ביצים, חלב , מזון.

אבישי ברוורמן: אנחנו מעדיפים תמיד להחליט כשכמה שיותר דברים באים בהסכמה.

אבישי ברוורמן: החוכמה היא קולקטיבית.

מיכל רוזין: בהידברות.

מיכל רוזין: הידברות זה דבר חשוב.

<רופא תניב: יש לנו עוד עבודה בחדרי חדרים בנוגע להסכמות.

<רופא תניב: אני חושבת שהמוצר שיגיע בסופו של דבר יהיה יותר טוב.

<רופא תניב: אם יש לנו רבע שעה כדי לגמור את ההגדרות, אז עשינו משהו.

אבישי ברוורמן: רבותיי, אנחנו נעבור על ההגדרות.

<רופא תניב: מטרת החוק.

אבישי ברוורמן: מטרת החוק וכו'.

אבישי ברוורמן: אחרי זה נעצור.

אבישי ברוורמן: אני פונה אל כולם פה לשבת ביחד עד שייצא עשן לבן כדי להביא לנו את ההסכמים בהידברות.

אבישי ברוורמן: לגבי מה שלא תגיעו להסכמה חברי הכנסת יחליטו.

<מורן הכהן יבין: הצעת חוק להסדרת הרעייה במקרקעי ציבור, התש"ע-2010.

<מורן הכהן יבין: פרק א': מטרות ופרשנות.

<מורן הכהן יבין: מטרת החוק 1.

<מורן הכהן יבין: חוק זה מטרתו להסדיר רעייה של בעלי חיים במקרקעי ציבור, לצורך שמירה על מקרקעי הציבור בכלל ועל השטחים הפתוחים והיערות בפרט, בין השאר לצורך הבטחת שימוש בר קיימא בשטחים וביערות כאמור, המקדם את שימור וקיום המגוון הביולוגי בהם, את כושר הייצור וכושר ההתחדשות והחיוניות שלהם ואת היכולת לעשות בהם שימוש למטרות אקולוגיות, כלכליות וחברתיות.

<שמואל דוד: ראוי להזכיר בהקשר הזה את העניין שאנחנו מייצרים כאן מנגנונים שמחלקים משאבי ציבור.

<שמואל דוד: ראוי שהם יחולקו על פי עיקרון של צדק חלוקתי.

<שמואל דוד: זה דבר מאוד אלמנטרי לגבי המטרות של החקיקה הזאת, במיוחד לאור ההיסטוריה של אי הצדק החלוקתי שנרשמה והתארכה.

אבישי ברוורמן: יש לך בעיה שנוסיף שיהיו פה עניינים של יעילות וצדק חלוקתי?

זבולון כלפה: זה כתוב מפורשות.

<קריאה: שוויון ושקיפות.

<רופא תניב: אני חושבת שהחקיקה מחויבת בזה.

<רופא תניב: יש את הקריטריונים בגוף החוק, כך שאני לא חושבת שצריך להוסיף את זה.

אבישי ברוורמן: אני אלך לפי היועץ המשפטי שלי, עו"ד איתי עצמון.

<איתי עצמון: כמו שכולנו יודעים, עיקרון השוויון הוא עיקרון יסוד בשיטה המשפטית הישראלית.

<איתי עצמון: כל חוק אמור להיות מיושם בשוויון.

<איתי עצמון: אני לא כל כך מוצא טעם - -

מיכל רוזין: אנחנו נצטרך להקפיד על כך בתוך החקיקה.

מיכל רוזין: נאמרת פה אמירה מאוד חד משמעית על כך שיש חשש שהחוק הזה לא יעמוד בנושא של צדק חלוקתי ושוויון.

מיכל רוזין: אנחנו נצטרך לבדוק כל הגדרה ואת סעיפי החוק.

<איתי עצמון: הסעיפים האופרטיביים.

מיכל רוזין: אם הסעיפים האופרטיביים עומדים בקריטריונים.

<מורן הכהן יבין: אלה היו חלק מהסיבות לחקיקתו של החוק: השקיפות, היעילות וההשכרה.

אבישי ברוורמן: וצדק חלוקתי.

<דודו קוכמן: צריך להזכיר למי שלא היה כאן, שכשהתחילו חברי הכנסת לחוקק את החוק המטרה המרכזית של תיקון החקיקה הייתה לחזק את מרכיב האכיפה שהוא מאוד בעייתי והיה במטרות של הצעות החוק הפרטיות ונעלם לחלוטין מהצעת החוק הממשלתית.

<דודו קוכמן: זה אחד הדברים המרכזיים שצריכים להיות במטרה עצמה, לא אחר כך בכל מיני דברים שמופיעים הלאה.

<מורן הכהן יבין: זה בא לידי ביטוי במטרה כשאנחנו כותבים את המילים "לצורך שמירה על מקרקעי הציבור בכלל ועל השטחים הפתוחים והיערות בפרט".

<מורן הכהן יבין: הכוונה היא בין היתר לאכיפה.

<מורן הכהן יבין: חלק מההסדרה זה גם אכיפה.

אבישי ברוורמן: ברור שנושא האכיפה פה הוא דבר מרכזי, השאלה הנשאלת - אני שואל את עו"ד עצמון - אם זה נרמז מספיק פה.

<איתי עצמון: את הסדרי האכיפה מוצע לקבוע במפורש בהצעת החוק.

<איתי עצמון: יש סעיף של הסמכת מפקחים, יש סעיף עונשי.

<איתי עצמון: זה ברמת ההסדרים האופרטיביים.

<איתי עצמון: ברמת ההצהרה ברור שחוק אמור להיות אכיף וישים.

<איתי עצמון: לא צריך להגיד את זה בסעיף המטרה.

אבישי ברוורמן: למרות שאת חלקם הגדול של החוקים בישראל לא אוכפים, המטרה בכל זאת שיאכפו אותם.

אבישי ברוורמן: ההערה שלך נרשמה, אבל אנחנו הולכים לפי ההצעה המקורית.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: בעד- פה אחד

אבישי ברוורמן: נמנעים – אין

<מורן הכהן יבין: הגדרות 2.

<מורן הכהן יבין: בחוק זה – "בעלי חיים" – בקר, צאן, סוסים וחמורים;" אנחנו נבקש להוסיף גם גמלים לבקשתם של הארגונים השונים.

<מורן הכהן יבין: "גן לאומי", "שמורת טבע" – כהגדרתם בחוק גנים לאומיים, וכן שטח שיועד כגן לאומי או כשמורת טבע, לפי העניין, כאמור בסעיף 25 לחוק גנים לאומיים; "היתר רעייה" – היתר לרעיית בעלי חיים הניתן לפי הוראות פרק ב; "היתר לרעייה ארוכת טווח" – היתר רעייה לתקופה העולה על שישה חודשים; "היתר לרעייה עונתית" – היתר רעייה לתקופה שאינה עולה על שישה חודשים; "ועדת היתרים" - ועד למתן היתרי רעייה שמונתה לפי סעיף 23(א); "חוג גנים לאומיים" – חוק גנים לאומיים, שמורת טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצלחה, התשנ"ח-1998;

<עמיקם ריקלין: היום נכנסים גם בעלי חיים נוספים, כמו האיילנדים במחנות צה"ל.

<עמיקם ריקלין: זה לא מופיע.

<עמיקם ריקלין: זה להפוך את כל משרד הביטחון לעבריין.

<עמיקם ריקלין: נכנסים עוד בעלי חיים לתוך המערכת הזאת.

<עמיקם ריקלין: אנחנו כאן סוגרים את עצמנו עם חמורים, עם גמלים.

<עמיקם ריקלין: גם חמורים רועים, לא רק סוסים.

אבישי ברוורמן: השאלה, לאור מה שאתה אומר והוא הגיוני, אם נסמיך את השר בתקנות להוסיף עוד דברים.

<לאה ורון: עוד סוג של בעלי חיים.

אבישי ברוורמן: עוד בעלי חיים.

אבישי ברוורמן: זה פותר את הבעיה.

<איתי עצמון: אני מציע לכתוב, ששר החקלאות רשאי לקבוע בצו בעלי חיים נוספים לעניין הגדרת בעלי חיים.

<איתי עצמון: האם זה מקובל?

<מורן הכהן יבין: מקובל.

<טל זסק: כשדיברנו עם משרד החקלאות הדגשנו את העובדה שחיות בר מוגנות.

<טל זסק: זה נושא שמטופל על ידי רשות הטבע והגנים.

<טל זסק: אנחנו מציעים שיהיה למעט חיות בר מוגנות.

אבישי ברוורמן: חבר'ה, אם אני אתחיל לריב פה בין המשרדים לא ייגמר כלום.

אבישי ברוורמן: אני מציע למעט חיות בר מוגנות.

<ירון בן-עזרא: אם ההגדרות הן כלליות כפי שהן צריכות להיות, צריך פה להגדיר את מה שצריך לבוא אחר כך.

<ירון בן-עזרא: צריך להגדיר מי החטיבה להתיישבות, להגדיר הקצאה של מגורים זמניים, להגדיר היתר להצבת מבנה מגורים זמני.

<ירון בן-עזרא: זה חייב לבוא פה.

<ירון בן-עזרא: זה גם יבוא אחר כך.

<ירון בן-עזרא: נחזור אחר כך אחורה?

<לאה ורון: אם יצטרכו אפשר יהיה להוסיף.

<איתי עצמון: אפשר תמיד יהיה להוסיף הגדרות לצורך סעיפים ספציפיים.

<איתי עצמון: כרגע מגדירים את המונחים שמופיעים בהצעת החוק.

אבישי ברוורמן: עם תיקון ריקלין אנחנו מצביעים.

אבישי ברוורמן: מי בעד?

אבישי ברוורמן: בעד – פה אחד

אבישי ברוורמן: נמנעים – אין

<מורן הכהן יבין: "חוק ההתיישבות" – חוק ההתיישבות החקלאית (סייגים לשימוש בקרקע חקלאית ובמים), התשכ"ז-1967; "כושר נשיאה" – היחס הראי בין מספר בעלי החיים הרועים במקרקעי ציבור מסוימים לבין שטחם, לצורך הבטחת שימוש בר קיימא באותם מקרקעין כאמור בסעיף 1; אנחנו אנחנו נבקש להוסיף שהשר יקבע את היחס הראוי כאמור.

<מורן הכהן יבין: "המועצה" – מועצת רשות הרעייה שמונתה לפי סעיף 17; "מקרקעי ציבור" – מקרקעי ישראל כמשמעותם בחוק יסוד מקרקעי ישראל; "פקודת מחלות בעלי חיים" – פקודת בעלי חיים (נוסח חדש), התשמ"ה-1985; יש לנו פה בחוק את ההגדרה של פקיד היערות, אבל אנחנו לא עושים בה שימוש בחוק, לכן אנחנו מבקשים למחוק אותה.

<מורן הכהן יבין: "הקרן הקיימת לישראל" – כמשמעותה בחוק קרן קיימת לישראל, התשי"ד-1953; "רשות לשמירת הטבע והגנים והלאומיים" – כהגדרתה בחוק גנים לאומיים; "רשות המקרקעין" – רשות מרקעי ישראל שהוקמה לפי חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך-1960; "רשות הרעייה" – רשות הרעייה שהוקמה לפי סעיף 11; במשרד החקלאות – אנחנו נגיע לסעיפים האלה בהמשך הצעת החוק – תוקם רשות רעייה.

<מורן הכהן יבין: היא יחידה במשרד החקלאות.

<מורן הכהן יבין: הרשות תמנה ועדת היתרים.

<רופא תניב: שקיימת כבר היום.

אבישי ברוורמן: כמה אנשים יש ברשות?

<רופא תניב: יש עובד אחד שלי.

<רופא תניב: יש נציגים של המחוזות, שהם מתכנני מרעה ועובדים יחד.

אבישי ברוורמן: אני רק רוצה להבין.

אבישי ברוורמן: אמר מר קוכמן שהבעיה היא האכיפה.

<רופא תניב: לא.

<איתי עצמון: מה תפקיד הרשות?

<איתי עצמון: מה הרשות אמורה לעשות?

זבולון כלפה: להקצות את שטחי המרעה, זה הכל.

<מורן הכהן יבין: הסברנו מקודם שלחוק יש שני ראשים.

<מורן הכהן יבין: הראש הראשון הוא הסדרת הליך ההקצאה שבסופו מתן ההיתר.

<מורן הכהן יבין: הראש השני שלו הוא האכיפה.

<מורן הכהן יבין: לצורך האכיפה אנחנו מסמיכים בחוק פקחים.

<מורן הכהן יבין: הפקחים יהיו פקחים של יחידת הפיצוח.

אבישי ברוורמן: אני אשאל אותך שאלה בגלל חוסר הידע שלי.

אבישי ברוורמן: יש רשות שדות התעופה, יש רשות לניירות ערך.

אבישי ברוורמן: פה מדובר על 2,3 פקידים.

אבישי ברוורמן: למה לקרוא לזה רשות?

אבישי ברוורמן: אפשר לקרוא לזה ממונה.

אבישי ברוורמן: זה מבלבל.

זבולון כלפה: או מועצה ברשות.

<רופא תניב: זה הז'רגון הקיים.

<רופא תניב: היום קוראים לזה רשות מרעה.

אבישי ברוורמן: אני מציע תיקון.

אבישי ברוורמן: אם ריקלין עשה תיקון, גם לי מותר.

<איתי עצמון: אני רוצה להוסיף לשאלתו של היושב-ראש.

<איתי עצמון: בדרך כלל בדגמים שאני מכיר ומקובלים בחקיקה מקימים רשות פנים ממשלתית כדי לתת לה עצמאות, לתת לה תקציב נפרד, להבטיח את העצמאות המקצועית שלה מול המשרד הממשלתי.

<איתי עצמון: השאלה מה התכלית כאן בהקמת רשות רעייה שמונה עובד או שניים.

<קריאה: כדי לתת לה תקציב.

<מורן הכהן יבין: בדגמים האחרונים אנחנו מכירים דגם של הקמת רשות, שהיא יחידה בתוך המשרד.

<איתי עצמון: לאיזו תכלית?

<מורן הכהן יבין: בדיוק לאותה תכלית.

<מורן הכהן יבין: זאת יחידה בתוך המשרד שמוזכרת בחוק.

<מורן הכהן יבין: תפקידיה מנויים - -

אבישי ברוורמן: זאת רשות שאינה רשות, היא יחידה.

אבישי ברוורמן: למה לא לקרוא לה יחידה?

<רופא תניב: יחידה.

<רופא תניב: אם דיברנו על התפקידים שלה, אז היא קודם כל אמונה על תהליך מתן היתרי הרעייה.

<רופא תניב: החוק מדבר על תמיכות לרעייה.

אבישי ברוורמן: מבחינה פונקציונאלית זה גוף מאוד קטן.

<רופא תניב: נכון.

אבישי ברוורמן: רשות זה דבר שיוצר פה - -

<יותם זעירא: אם רוצים לקרוא לזה יחידה - -

אבישי ברוורמן: למה לא לקרוא לזה משהו לפי הגודל?

<איתי עצמון: אנחנו מכירים גם מודל של בן אדם אחד שממונה על התחום.

אבישי ברוורמן: הממונה על המרעה.

<מורן הכהן יבין: אנחנו נבדוק את המינוח הזה.

<איתי עצמון: ככל שיהיה שינוי נשנה את ההגדרות בהתאם.

<שמואל דוד: המהות של הדבר הזה שנקרא רשות זה שיש שם גורם מקצועי.

<שמואל דוד: לצערנו, בהצעת החוק כפי שהיא כתובה כרגע בתכנית הממשלתית בנוסחה חסר הממד המקצועי של הרשות הזאת.

<שמואל דוד: אני לא חושב שהשר צריך לקבוע את כושר הנשיאה.

<שמואל דוד: זה לא עניין לשרים.

<שמואל דוד: אני לא יודע מה השר מבין בעשב.

<שמואל דוד: זה עניין למקצוענים, לבוטנאים, לאקולוגים.

יצחק וקנין: השר נעזר במי שצריך.

יצחק וקנין: מה חשבת?

יצחק וקנין: שהשר מבין בהכל?

<שמואל דוד: לא.

<שמואל דוד: בסופו של דבר הקביעה היא של משרד החקלאות, אבל יש גורמים מקצועיים שמבינים בכושר נשיאה.

אבישי ברוורמן: אנחנו מסכימים איתך, אבל זה יתבצע בתקנות כך שזה יהיה אדם מקצועי ולא שהשר יקבע.

אבישי ברוורמן: איך אנחנו קוראים לזה ?

אבישי ברוורמן: הממונה?

<רופא תניב: אנחנו נעביר לכם מינוח.

חיים דיין: יש איזה שהוא ויכוח בינינו לגבי איזה שהוא סעיף בתוך החוק.

חיים דיין: אנחנו מבקשים להכניס להגדרות עוד סוגי מגדלים, עוד סוגי תנועות, כי אנחנו נדבר על זה בהמשך.

חיים דיין: השאלה אם זה מקובל עליכם.

<מורן הכהן יבין: כמו שאמר היועץ המשפטי של הוועדה, במידה ובהמשך הליך החקיקה נוסיף עוד דברים סעיף ההגדרות יתוקן בהתאם.

<יעלה רענן: יש לי שתי הערות לגבי ההגדרות.

<יעלה רענן: אחת ההערות היא על חוק ההתיישבות.

<יעלה רענן: חוק ההתיישבות מיושם באופן מאוד חלקי.

<יעלה רענן: מה זה חוק ההתיישבות, לפחות החלק שחשוב לנו בחוק הרעייה?

<יעלה רענן: זה אם אדם שמקבל קרקע מהמדינה לשירותו יכול לעשות החכרת משנה.

<יעלה רענן: על פי החוק הוא יכול אך ורק בתנאי שהוא מקבל את אישור משרד החקלאות או את אישור המדינה.

<קריאה: הממונה על חוק ההתיישבות.

<יעלה רענן: זה מיושם רק כאשר יהודים מעבירים לערבים.

<יעלה רענן: זה לא מיושם כאשר יהודים מעבירים ליהודים.

<יעלה רענן: אני חושבת שבמסגרת חוק הרעייה נכון - -

זבולון כלפה: זה לא מדויק.

<קריאה: הלוואי שזה היה נכון, אבל זה לא נכון.

<יעלה רענן: הייתי רוצה לפתוח את הנושא הזה כחלק מחוק הרעייה, לא להשתמש בחוק שלתפישתי יש בו יישום בעייתי.

<יעלה רענן: הדבר השני שאני רוצה לדבר עליו שקשור להגדרות הוא שטח צבאי.

אבישי ברוורמן: תיכף נגיע לצבא.

<רופא תניב: ביקשת קודם לתת איזה שהוא מבנה של החוק.

אבישי ברוורמן: איך התזרים?

אבישי ברוורמן: איך זה עובד?

<רופא תניב: יש בחוק 3 סוגים של ועדות.

<רופא תניב: הוועדה הגבוהה ביותר, זו שקובעת - -

אבישי ברוורמן: הנציב העליון.

<רופא תניב: מי שממליצה לשר על המדיניות הכללית של ניהול ממשק המרעה זו המועצה.

<רופא תניב: יושבים בה כל בעלי העניין שיכולים להביע את דעתם.

<רופא תניב: המועצה תהיה מגוונת ותוכל לכלול בתוכה את כל העניינים שמתעסקים באותו תחום.

<רופא תניב: אחר כך יש את רשות המרעה.

<רופא תניב: לגביה נביא מינוח יותר מתאים.

<איתי עצמון: המועצה קשורה לרשות?

<רופא תניב: המועצה היא מועצה שממונה על ידי השר.

<רופא תניב: היא צריכה לייעץ לשר בעניינים שקשורים לממשק הרעייה.

<רופא תניב: זאת המועצה.

<רופא תניב: החברים בה הם לא רק ממשרד החקלאות.

<איתי עצמון: היא מועצה מייעצת.

<רופא תניב: מועצה מייעצת לשר.

<רופא תניב: אחר כך יש לנו את רשות המרעה או את הממונה על המרעה שהוא אופרטיבי, הוא מרכז את ועדת ההיתרים או את יושב-ראש ועדת ההיתרים.

<איתי עצמון: ועדת ההיתרים אמורה להיות חלק מהרשות?

<רופא תניב: ועדת ההיתרים זה לא רק אנשי משרד החקלאות.

<רופא תניב: היא חלק מהרשות.

<רופא תניב: היא אחראית על ההקצאה.

<רופא תניב: יש לנו עוד ועדה מקצועית שאמורה להכיר את השטח, ללכת לשטח.

<רופא תניב: היא ועדה מאוד מקצועית.

אבישי ברוורמן: הממונה מפקח.

אבישי ברוורמן: יש לו את ועדת ההיתרים, יש לו את הוועדה האחרת.

אבישי ברוורמן: הוא מנהל את העסק משם.

<רופא תניב: נכון.

<רופא תניב: מישהו צריך לנהל את העסק.

<רופא תניב: יש לנו עוד ועדה מקצועית שצריכה לראות כמה - -

<מורן הכהן יבין: הוועדה האחרונה היא ועדה מקצועית שמוקמת אך ורק לגבי הרעייה העונתית.

<מורן הכהן יבין: אנחנו נגיע לזה בהמשך.

<מורן הכהן יבין: יש שני סוגי רעייה.

<מורן הכהן יבין: יש את הרעייה הקבועה, הרעייה השנתית, ויש מנגנון של רעייה עונתית.

<מורן הכהן יבין: לרעייה העונתית, כמו שהיא נקראת, יש שטחים שיש בהם עשב רק בחלק מעונות השנה ואפשר לרעות בהם רק בחלק מעונות השנה.

<מורן הכהן יבין: הוועדה המקצועית צריכה לצאת לשטח ולבחון אם אפשר לצאת לרעייה.

<מורן הכהן יבין: היא צריכה לסמן לגבי כל שטח מה כושר הנשיאה.

<איתי עצמון: היא אמורה לבדוק את כושר הנשיאה.

<איתי עצמון: עכשיו אני מבין שכושר הנשיאה יהיה בתקנות.

<איתי עצמון: בתקנות ייקבעו הפרמטרים.

<מורן הכהן יבין: נכון.

אבישי ברוורמן: אנחנו מגיעים עכשיו לשטח צבאי.

<מורן הכהן יבין: "שטח צבאי" – כל אחד מאלה: (1) מקרקעין שבידי צבא ההגנה לישראל או בידי שלוחה אחרת של מערכת הביטחון שאושרה על ידי שר הביטחון; (2) שטח מסוגר כמשמעותו בתקנה 125 לתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945; (3) מקרקעין הנתונים לאיום ביטחוני, אשר אושר ככאלה על ידי שר הביטחון או מי שהוא הסמיך לעניין זה;

<איתי עצמון: בישיבות ובשיחות הכנה שקיימתי עם נציגי הממשלה היו לי שתי הערות לגבי ההגדרה.

<איתי עצמון: הערה ראשונה מהותית לפסקה (3) להגדרה, לפיה גם מקרקעין הנתונים לאיום ביטחוני הם שטח צבאי לעניין החוק הזה.

<איתי עצמון: אני לא כל כך מכיר את הביטוי הזה בחקיקה.

<איתי עצמון: אני לא לגמרי מבין מבחינת המהות מה הוא אמור לומר.

<איתי עצמון: כל שטח במדינה יכול להיות נתון לאיום ביטחוני.

<איתי עצמון: אם אנחנו מגדירים הגדרה כל כך רחבה יכולות להיות לכך השלכות לגבי החוק הזה.

<איתי עצמון: מפקחים לא יוכלו להיכנס לשטח הזה אלא באישור.

<איתי עצמון: גם לא ניתן יהיה לרעות בשטח הזה אלא באישור של משרד הביטחון.

<איתי עצמון: השאלה אם ההגדרה הרחבה הזאת נותנת את המענה שאני מניח שמערכת הביטחון ביקשה לתת כאן.

<טובי הרט: הדבר הזה לא מיועד לכסות את כל שטח מדינת ישראל.

<טובי הרט: אנחנו יודעים שהרבה חלקים ממדינת ישראל נמצאים תחת איום ביטחוני כזה או אחר.

<טובי הרט: לא זאת הכוונה.

<טובי הרט: הכוונה לשטחים ספציפיים, בעיקר באזורי גבולות ובסמיכות למיקומים שיש בהם חיכוך, כמו רצועת עזה וכדומה שבהם יש למערכת הביטחון צורך לוודא מי הגורמים שנמצאים בשטח, למה הם נמצאים, כדי שהם לא יימצאו באיום ותהיה שליטה של מערכת הביטחון.

<טובי הרט: הדברים מבוצעים בתיאום גם היום.

<טובי הרט: זה לא מונח שקיים בחקיקה, אבל כפי שדיברנו מראש עם הייעוץ המשפטי של הכנסת אנחנו מוכנים בשיח לדייק את ההגדרה הזאת כדי שיהיה ברור למה הכוונה.

אבישי ברוורמן: תביאו לדיון הבא נוסח.

<איתי עצמון: האם אין לכם מכוח הסמכויות של מערכת הביטחון איזו שהיא סמכות להגביל או לאסור את התנועה או הכניסה לאזורים האלה?

<איתי עצמון: אני מניח שאם האזורים האלה נתונים לאיום בטחוני לא צריך להגביל רק רועים מלהיכנס לשטח הזה, צריך גם להגביל אנשים אחרים.

<טובי הרט: תודה על השאלה.

<טובי הרט: יש את הסמכות הרחבה של שטח סגור שכשאין ברירה עושים בה שימוש.

<טובי הרט: היום בגבול מצרים כביש 10 הוא שטח סגור.

<טובי הרט: המטרה כאן היא לייצר מצב שגם אם לא צריך לסגור את השטח באופן מלא - המטרה היא לא לעשות שימוש בסמכות המאוד רחבה הזאת של סגירת שטחים שקיימת בכל מדינת ישראל - עדיין לאפשר שליטה באותם אזורים שניתנים לאיום ספציפי.

<טובי הרט: בנוגע לשאלה השנייה, אז כן, יש אבחנה בין שהות קבועה של עדרי צאן עם הרועים והתשתיות שלהם, לבין מצב שבו מטייל עובר או מכונית עוברת בשטח.

<טובי הרט: לא תמיד יש הכרח לסגור את השטח באופן מלא.

אבישי ברוורמן: אני מבקש להעביר את כל ההגדרות והדברים שיש לגביהם הסכמה.

אבישי ברוורמן: לגבי הדברים שאין לגביהם הסכמה הדיון ייסגר.

אבישי ברוורמן: אני פונה למשרד החקלאות ולכל הנציגים שיושבים פה ומבקש שעד הדיון הבא ישבו עם כל נציגי המגדלים, התנועות, יגיעו לכמה שיותר הסכמות כדי שנוכל כאן

אבישי ברוורמן: בהסכמה להגיע לפתרון הטוב ביותר.

אבישי ברוורמן: איפה שלא תהיינה הסכמות אנחנו נכריע.

אבישי ברוורמן: (היו"ר איציק שמולי)

<איתי עצמון: אני ממליץ לא לאשר את פסקה (3) בנוסח הזה.

<איתי עצמון: לגבי פסקה (1) כתוב כאן "מקרקעין בידי צה"ל או בידי שלוחה אחרת של מערכת הביטחון שאושרה על ידי שר הביטחון".

<איתי עצמון: אני חושב שכדאי למנות את הגופים הביטחוניים במפורש.

<איתי עצמון: כך אנחנו נוהגים בחקיקה עדכנית היום.

<איתי עצמון: יש לכך מודלים רבים בחקיקה, למשל בחוק הרשות הארצית לכבאות.

<איתי עצמון: יש דוגמאות נוספות.

<מורן הכהן יבין: אנחנו נביא לדיון הבא נוסח מתוקן של ההגדרה.

<יעלה רענן: גם היום, כמו שנאמר על ידי הצבא, מידי פעם אומרים שהשטח אסור לכניסה פרט לרועים בדואים.

<יעלה רענן: אני גרה באזור של איום.

<יעלה רענן: אני גרה על הגבול בכיסופים.

<יעלה רענן: לי מותר להיכנס.

<יעלה רענן: לאנשים אחרים כמו הערבים אסור להיכנס עם הכבשים.

<יעלה רענן: יש פה בעיה של איפה ואיפה בין אזרח לאזרח.

<יעלה רענן: אני רוצה שהדברים יהיו הרבה יותר ברורים, לא איזו פתיחת פתח למצב שלא רוצים ערבים ליד הגבול.

איציק שמולי: מה שעו"ד עצמון אמר בתחילת הדיון תקף גם כאן.

איציק שמולי: מצד אחד, לא צריך להגיד בכל סעיף שהממשלה צריכה להתנהג באופן שוויוני כלפי כל האזרחים, מצד שני, יש פה טענה חמורה.

<טובי הרט: אני לא מכיר טענה כזאת.

<טובי הרט: בשטחים סגורים יש מנגנון של היתרים.

<טובי הרט: מי שמגיש בקשה להיתר באופן פרטני, בקשתו נבחנת.

<טובי הרט: אני לא מכיר שיש טענות או הליכים משפטיים שאומרים שהמערכת מפעילה את זה באופן לא שוויוני או לא מידתי.

<יעלה רענן: רק על כל המגדלים בדרום, כאשר כולם הם בדואים.

<טובי הרט: אם השטח הוא שטח סגור צריך היתר ספציפי כדי להיכנס אליו.

<יעלה רענן: אני מדברת על שטחים לא סגורים.

<טובי הרט: לגבי שטחים שהם שטחים לא סגורים אין למערכת הביטחון סמכות למנוע כניסה.

<יעלה רענן: למה רעייה עונתית היא עד 6 חודשים ורעייה שנתית או קבועה היא מ-6 חודשים?

<יעלה רענן: עד כמה שאני מכירה, מדובר בשנה.

<מורן הכהן יבין: אנחנו לא מכירים שרעייה עונתית היא רעייה של שנה.

<יעלה רענן: עד שנה, כל עוד האדם נדרש לעזוב בסוף העונה.

<מורן הכהן יבין: אנחנו לא מכירים - -

<יעלה רענן: 6 חודשים ויום זה קבוע?

<קריאה: אין רעייה קבועה.

<רופא תניב: היתרי רעייה - -

<מורן הכהן יבין: "השר" – שר החקלאות ופיתוח הכפר.

איציק שמולי: אנחנו מצביעים מהגדרת "חוק ההתיישבות" עד הסוף, לא כולל הגדרת "שטח צבאי".

<איתי עצמון: אני חושב שאפשר להצביע על כל ההגדרות, למעט הגדרת "רשות הרעייה" והגדרת "שטח צבאי".

<מורן הכהן יבין: ההגדרה "בעלי חיים" זו הגדרה - -

<איתי עצמון: עם כל השינויים שדובר בהם.

איציק שמולי: מי בעד?

איציק שמולי: יש מתנגדים?

איציק שמולי: בעד – פה אחד

איציק שמולי: נמנעים –אין

איציק שמולי: אני מציע שנעצור בנקודה הזאת, כי סיכמנו שאנחנו עושים היום רק את סעיף ההגדרות.

איציק שמולי: אני חוזר על המלצת היושב ראש לבוא בדברים עם כל הנוגעים בדבר, כדי לחסוך לכולם זמן יקר ולשתף את חוכמת ההמונים.

איציק שמולי: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.