ועדת הכלכלה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 141, 2013-12-11 09:00

אבישי ברוורמן: בוקר טוב, רבותי, כבוד השר עוזי לנדאו, כבוד המנכ"ל, חבר הכנסת ד"ר חנא סוייד, נציגים נכבדים.

אבישי ברוורמן: קודם כל אני מתנצל על האיחור, היו פקקים.

אבישי ברוורמן: עוזי הבטיח לי בשם ממשלות ישראל לדורותיהן, שיבוא היום ואנחנו, מתחנת הרכבת בארלוזורוב, ששנינו גרים לא רחוק משם, 12 דקות אנחנו כאן בכנסת.

אבישי ברוורמן: אני מקווה שזה יהיה בקדנציה הבאה שאנחנו שנינו עדיין נהיה פה.

אבישי ברוורמן: ברוכים הבאים לירושלים.

אבישי ברוורמן: אנחנו פותחים כאן בסקירה - חלק גדול מהשרים הביצועיים הם תחת פיקוחה של ועדת הכלכלה - הזמנו את השר לנדאו לדיווח אודות פעולות משרדו, תכנית העבודה ואופן ביצוע התקציב, בהתאם לסעיף 123 לתקנון.

אבישי ברוורמן: אדוני, בבקשה.

עוזי לנדאו: בוקר טוב, תודה רבה.

עוזי לנדאו: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אנשי תעשיית התיירות ועובדי המשרד.

עוזי לנדאו: דרך הצגת הדברים אשתדל לתת את תמונת הרקע, מהי המעטפת שבתוכה המשרד פועל.

עוזי לנדאו: המנכ"ל ייכנס ויפרט אחר כך בכל אחד מהתחומים, מהם הנושאים העיקריים.

עוזי לנדאו: אם יתבקשו, באותם תחומים שיתבקשו, פרטים יותר מדויקים, מספרים ממש, אנשי המקצוע שישנם כאן, יוכלו להשיב על השאלות האלה.

עוזי לנדאו: אני אציג בפניכם את השקפים ואני מבקש את תשומת לבכם לדבר אחד שקשור בסך כניסות לישראל.

עוזי לנדאו: המספרים שאנחנו רואים, המספרים מציינים עלייה הדרגתית, שוטפת, מאז 2009 ועד היום.

עוזי לנדאו: המספרים בכתום אינם מצביעים על המספרים של כל השנה אלא מן התקופה שבין ינואר ואוקטובר.

עוזי לנדאו: היות ואנחנו נמצאים כרגע בחודש דצמבר ואלה המספרים, מספרי השוואה שעומדים לרשותנו לחודשים האחרונים.

עוזי לנדאו: השקף הבא: במספרים שאנו רואים כאן, אלה הן הכנסות המדינה מתיירות.

עוזי לנדאו: החלק הכהה יותר זה של תיירות נכנסת.

עוזי לנדאו: החלק הכתום זה של תיירות פנים.

עוזי לנדאו: בסך הכול כיום, סדר הגודל הוא כ-30 מיליארד שקלים בשנה.

עוזי לנדאו: הדבר החשוב, שאנחנו מדברים על היקף של כ-2% מהתמ"ג.

עוזי לנדאו: המספר הזה הוא מספר ניכר, מספר חשוב להשוואה ממה שהתפרסם לאחרונה.

עוזי לנדאו: בפרסומי ה-well travel tourism, זה גוף של האו"ם, בחוברת ששמה: travel tourism economic impact , השוואה למה שקורה אצלנו, בצרפת התרומה של התיירות לתמ"ג היא 9%, ובמדינות אחרות כמו יוון, מצרים וקפריסין, המספרים הם: 17%, 14% ו-18%.

עוזי לנדאו: מספרים ענקיים.

עוזי לנדאו: אבל יש הבדל גדול בין צרפת לבין כל האחרות.

עוזי לנדאו: אני יוצא מתוך הנחה שהסיבה היא, משום שהאחרות הן מדינות שהתמוטטו מאוד מבחינה כלכלית וכשכל הענפים האחרים מתמוטטים, מקומה של התיירות הופך להיות חשוב.

עוזי לנדאו: אבל מעבר לזה, התיירות הופכת במקומות ההם להיות מן תשובה מהירה כדי לתקן את הדברים.

עוזי לנדאו: אני מדגיש את זה כי כך צריך לראות גם התיירות אצלנו, באיזה מידה ניתן, בלוחות זמנים קצרים, עם תקציבים מתאימים, להפוך אותה לעוגן חשוב ביותר בכלכלה.

חנא סוייד: אדוני השר, אם מדברים על 30 מיליארד, זה לא רק 2% - קצת לשפר את התמונה – זה בערך 3.5% מהתמ"ג.

חנא סוייד: כי התמ"ג זה בערך טריליון שקל, אז 30 מיליארד זה בערך 3.5%.

עוזי לנדאו: ככל שאני זוכר, ואני בטוח בזה - - -

חנא סוייד: זאת אופטימיות.

עוזי לנדאו: הלוואי והיינו מגיעים ל-3%-3.5%, אני קונה את זה.

חנא סוייד: אני מדבר לפני המספרים.

עוזי לנדאו: לא, המספרים אינם כאלה.

עוזי לנדאו: קח את ה-30 תכפול את זה ב-50, אתה מקבל בערך מיליון וחצי.

חנא סוייד: 1.5 טריליון, שזה ב-50% יותר מהתמ"ג.

חנא סוייד: התמ"ג הוא בערך 1 טריליון.

עוזי לנדאו: התקלת אותי פה.

עוזי לנדאו: אני מבקש לבדוק את המספר הזה.

עוזי לנדאו: אני זוכר שהשתמשתי גם במספר הזה.

עוזי לנדאו: נבדוק את הדברים האלה ונראה.

עוזי לנדאו: בכל מקרה, מה שאמר חבר הכנסת חנא סוייד, שמקומה של תעשיית התיירות, משקלה גבוה יותר.

עוזי לנדאו: הלוואי, לשם אנחנו בוודאי רוצים להגיע.

עוזי לנדאו: אני עובר כרגע לשקף שמדבר על המועסקים – פה אנחנו רואים, שסך כל מספר המועסקים, כאן יש לנו את המועסקים הישירים וכאן המועסקים העקיפים – הישירים זה אלה שעובדים בבתי המלון, מורי דרך וכו', העקיפים זה תעשיות נלוות.

עוזי לנדאו: אני מדבר על מי שעוסקים בקייטרינג, מי שעוסקים בחנויות למזכרות, בכביסה ומזון – בסך הכול אנחנו מדברים על סדר גודל של יותר מ-200,000, 212,000.

עוזי לנדאו: כאשר אנחנו משווים לסך כל מספר המועסקים בארץ, שזה קרוב ל-3.4 מיליון, אנחנו מדברים על קרוב ל-6%.

עוזי לנדאו: המספר הזה הוא גדול ביותר.

עוזי לנדאו: זה משקלה של התיירות.

עוזי לנדאו: בשקף הבא אנחנו נראה את תרומת התיירות לתעסוקה ולצמיחה.

עוזי לנדאו: רק כמה מספרים אופייניים ובולטים.

עוזי לנדאו: כל 100,000 תיירים נכנסים זה תרומה של כ-500 מיליון שקל, הם מייצרים הכנסה של כ-500 מיליון שקל, טיפה יותר.

עוזי לנדאו: כיום זה כ-1,400 דולר לתייר שמותיר את זה בארץ.

עוזי לנדאו: המספר הזה משתנה לצערי לאחרונה, על פי תנודות שער הדולר.

עוזי לנדאו: זה לעיתים יורד, לעיתים עולה.

עוזי לנדאו: מספר אחר מעניין, שכל אלף תיירים נכנסים הם מייצרים קצת יותר מ-3,000 מקומות עבודה.

עוזי לנדאו: במילים אחרות, היום כ-32 תיירים זה מקום עבודה אחד.

עוזי לנדאו: זה מספר חשוב ביותר לזכור אותו.

עוזי לנדאו: בסך הכול, כשאנחנו מסתכלים על תרומת התיירות לייצוא, ואני מתעסק אך ורק בתיירות הנכנסת, זה בערך כ-5%.

עוזי לנדאו: אם סך כל הייצוא שלנו בתיירות או הכנסות מתיירות נכנסת זה קצת יותר מ-18.5 מיליארד, וסך כל ההכנסות מן הייצוא זה כ-350 מיליארד, זה מספר כבד ביותר.

עוזי לנדאו: השקף הבא מצביע על שלוש הרגליים שעליהן פועל משרד התיירות.

עוזי לנדאו: רגל אחת זה שיווק.

עוזי לנדאו: צריך למצב תדמית מסוימת של מדינת ישראל כדי שיבואו לכאן אנשים.

עוזי לנדאו: אבל האנשים האלה צריכים לגור היכן שהוא והם גרים בבתי מלון, והם אמורים לגור בקמפינגים או בכל צורת דיור אחרת.

עוזי לנדאו: המשרד עוסק בכל מה שקשור בעידוד ובקידום מספר החדרים והתשתיות הנלוות הנדרשות לכך.

עוזי לנדאו: תשתיות נלוות, אני מדבר על תשתיות רציניות, דברים שעוסקת בהן החברה לפיתוח עכו, חברת אתרים בתל-אביב.

עוזי לנדאו: החלק האחרון שחשוב לי להדגיש כאן זה נושא המוצר התיירותי.

עוזי לנדאו: מוצר תיירותי זה מהן האטרקציות השונות שמושכות לכאן אנשים שבגללן כדאי להגיע.

עוזי לנדאו: כמה דברים שהייתי עוד רוצה להביא בפניכם כבעיה, אני חוזר לשקף של מצבת החדרים.

עוזי לנדאו: השקף הזה מצביע כאילו על תנודות גדולות במספר החדרים שעומדים לרשות המשק, אבל הדבר המעניין הוא, כשאנחנו מסתכלים על המספר הזה שישנו כאן, אנחנו רואים שבשנת 2000 היו כ-45 אלף חדרים.

עוזי לנדאו: כשאנחנו מסתכלים על המספר היום, זה קרוב ל-48 אלף חדרים.

עוזי לנדאו: העלייה היא קטנה ביותר.

עוזי לנדאו: היתה נפילה אחת גדולה בתקופת "חומת מגן" - - -

אבישי ברוורמן: הגרף הזה, מי שאין לו את הקנה מידה להסתכל אומר: לא היה כלום.

אבישי ברוורמן: לכן מבחינה גרפית זה שקף מטעה מאוד.

עוזי לנדאו: ולכן אני כאן בשביל לתקן את זה.

עוזי לנדאו: מה שצריך לראות כאן:

עוזי לנדאו: מדוע מצבת החדרים עולה כל כך לאט, כאשר יש לנו בדרך אירועי טרור קשים.

עוזי לנדאו: אבל לא פחות מזה, מה שנובע מאירועי הטרור, הסיכון הגדול שהמצב הגאופוליטי מביא.

עוזי לנדאו: יש הליכי תכנון מסובכים מאוד בארץ ויש תשואה נמוכה מאוד למי שמקימים בתי מלון.

עוזי לנדאו: לכן, לא רבים מתנפלים על התחום הזה.

עוזי לנדאו: אני מציג את זה רק כדי לסקור ברקע הדברים מה צריך לזכור.

עוזי לנדאו: הנה עוד גרף אחד שטיפה יטעה אבל חשוב לי להציג אותו, זה הגרף שאנחנו רואים כאן.

עוזי לנדאו: כאן אנחנו רואים את תנודת כניסות התיירים כפי שהדבר הזה מופיע – בגרף הזה חשוב לראות את הקפיצות השונות משום שכל מה שאנחנו רואים בפרק הזמן בין 2001 ל-2005, שב-2005 מתחילה עלייה בגלל כל אירועי הטרור, טרור אוסלו החמור, מה שקרה שם, היתה נפילה קשה של מספר התיירים ובגלל זה היה משבר בענף התיירות.

עוזי לנדאו: אתה רואה פתאום, כאשר מתחילה להיות עלייה ותיירים מתחילים להגיע מבחוץ, יש נפילה נוספת בתקופת "עופרת יצוקה".

עוזי לנדאו: אתה רואה עוד פעם נפילה מסוימת כאשר ישנו מבצע "עמוד ענן".

עוזי לנדאו: הנפילה לא ענקית משתי סיבות: פעם אחת, היתה פעילות דרמטית של המשרד אז לגבי כל מה שקשור בעידוד תיירות פנים.

עוזי לנדאו: לכן תיירות הפנים פיצתה במידה מסוימת על נפילת הכנסות אצל בתי המלון.

עוזי לנדאו: הדבר השני שהולך ומתפתח וחשוב לזכור את זה, שחלק גדול יותר מהתיירים המגיעים ארצה, מגיעים באופן שונה מבעבר.

עוזי לנדאו: אם בעבר, לפני עשר שנים, 20 שנה, היית מתכנן לנסוע לחו"ל או מתכננים להגיע ארצה ומקבלים את ההחלטה שנה לפני כן, צליינים שנתיים לפני כן, היום, 80% מהתיירים שמגיעים למדינת ישראל מקבלים את ההחלטה שלהם תוך שלושה חודשים.

עוזי לנדאו: לכן, ברגע שמתפתחת תחושה שהמצב מתחיל להתייצב, עם מבצעי שיווק נמרצים ניתן מחדש לאשש את המצב.

עוזי לנדאו: זה ברקע הדברים שאומרים דבר פשוט: חלק ניכר ממספר התיירים מותנה בתקציב ומותנה כמובן בפעילות המבצעית של המשרד.

עוזי לנדאו: אני רוצה להגיע למטרת העל של המשרד בגדול, מבלי להיכנס למספרים, מה שצריך לכוון את הראש של כל האגפים אצלנו לטווח ארוך.

עוזי לנדאו: ניסיתי לנסח את זה באופן כזה שידובר על פיתוח וביסוס תעשיית התיירות, אני מדגיש במיוחד את המילה "תעשייה", בגלל ההיקפים של הדברים.

עוזי לנדאו: כי עד כה התייחסו במשרדים השונים במדינת ישראל לתיירות כדבר נחמד, דבר שיש בו נופש.

עוזי לנדאו: הכול נכון, אבל לא רק נופש, יש בו דברים נוספים.

עוזי לנדאו: אחר כך המנכ"ל והדרג המקצועי ייכנסו לפרטים, אבל כאן מה שחשוב לי זה קודם כל לפתח ולבסס את תעשיית התיירות.

עוזי לנדאו: אני מדגיש, לתיירות נכנסת ולתיירות פנים כמרכיב חשוב בכלכלת ישראל.

עוזי לנדאו: אבל מעבר לזה, עם התיירות יש היום אפשרויות גם להשפיע על חיזוק הפריפריה.

עוזי לנדאו: חיזוק הפריפריה בתחומי התעסוקה וחיזוק הפריפריה בתחומי הבינוי והפיתוח, כולל האטרקציות השונות שישנן.

עוזי לנדאו: אני מדבר על העמקת ידיעת הארץ ואהבתה.

עוזי לנדאו: אני מדבר על חיזוק הקשר בין חלקי החברה.

עוזי לנדאו: אני רוצה שאנשים מתל-אביב ייסעו לפריפריה ולהיפך.

עוזי לנדאו: צריך שיהיה המגע האנושי הזה שהולך ומאבד, לצערי, עם האינטרנט - - -

אבישי ברוורמן: כן, אדם הופך להיות וירטואלי.

עוזי לנדאו: ואתה רוצה שאנשים יכירו אחד את השני.

עוזי לנדאו: זה חשוב לי.

עוזי לנדאו: החלק האחרון, סיוע במיצוב ישראל בעולם כדמוקרטיה פתוחה ותוססת, שוחרת שלום, המשלבת מורשת תרבותית עתיקה עם המודרני והמתקדם.

עוזי לנדאו: אינני יודע אם רבים מודעים לכך, מי שנמצאים מחוץ לעולם התיירות, מי שבאים ומבקרים ממדינת ישראל, וחלק ניכר מהם, אם הם חשופים למדריכי התיירים שלנו, האנשים הללו יוצאים שגרירים של מדינת ישראל וזה חשוב.

עוזי לנדאו: אני עובר ליעדי המשרד, בחלק הספציפי ממטרת העל הגדולה הזאת לאיזה דברים יותר ספציפיים אנחנו מגיעים.

עוזי לנדאו: אני מדבר על שנת 2017, אני מדבר על הקדנציה הנוכחית.

עוזי לנדאו: מה שאני רוצה להגיע אליו, אנחנו כאן ציינו כיעד את הגדלת מספר התיירים ל-5 מיליון עד שנת 2017, וזה מ-3.5 מיליון היום, תוך הגדלת חלקה של התיירות ביצירת הכנסות למדינה וביצירת מקומות תעסוקה במקביל.

עוזי לנדאו: אני מדגיש את עניין הגדלת החלק ביצירת הכנסות המדינה כי חשוב לדעת לא רק מי התיירים, לא רק כמה תיירים מגיעים, אלא מה תרומתם להכנסות.

עוזי לנדאו: כמובן אני מדגיש במיוחד את עניין מקומות התעסוקה כי בעינינו זה חשוב ביותר.

עוזי לנדאו: ופיתוח תיירות הפנים כך שתשמש עוגן של יציבות לתעשיית התיירות.

עוזי לנדאו: אני מדגיש את עניין תיירות הפנים כי היתה לי תחושה, כשאתה עובד מול משרדי ממשלה אחרים, בעיקר האוצר - אני רוצה באופן מקדים לומר, שמערכת היחסים שלנו עם האוצר מאוד טובה--

אבישי ברוורמן: זה מאוד חשוב.

עוזי לנדאו: --אנחנו מחליפים עמדות.

עוזי לנדאו: ושם ההתרשמות שלי היתה, שהדגש העיקרי הוא בלהביא תיירות נכנסת.

עוזי לנדאו: אם אנחנו רוצים, שתעשיית התיירות תהיה יציבה יותר, אתה צריך להישען על תיירות הפנים.

עוזי לנדאו: הדבר הזה חשוב.

עוזי לנדאו: כדי להשיג את אותם 5 מיליון תיירים – זהו יעד אמביציוזי, צריך לאמץ כל שריר כדי להגיע ליעד הזה – אנחנו צריכים למצב את תדמיתה של ישראל כיעד תיירות בטוח ואטרקטיבי.

עוזי לנדאו: כאן שמתי למטרות דת, היסטוריה ותרבות, כמו כן ציינתי גם נישות מתמחות.

עוזי לנדאו: אלה דברים חשובים, בעיקר במה שישראל ידועה בעולם, זה בעיקר דת, היסטוריה ותרבות.

עוזי לנדאו: אנשים יודעים מה זה ירושלים, לא יודעים תמיד מה זה ישראל.

עוזי לנדאו: לגבי כל מה שקשור בנישות המתמחות - - -

אבישי ברוורמן: זה לטוב ולרע.

אבישי ברוורמן: הדבר החיובי של העושר התרבותי - - -

עוזי לנדאו: וזה לא מנוצל, לפחות לא מתורגם במקומות רבים בעולם.

עוזי לנדאו: רק כאן, אני רוצה לעשות הבחנה לצורך מיצוב זה של ישראל, צריך לעשות הבחנה בין הטווח הארוך לטווח הקצר.

עוזי לנדאו: בטווח הארוך אתה צריך לבנות תדמית ולמצב אותה עם תקציבים יציבים, ניכרים.

עוזי לנדאו: אתה מדבר על לפחות 50 מיליון דולר לשנה.

אבישי ברוורמן: ואתה אומר שיש לך יחסים טובים עם האוצר, לכן אתה סמוך ובטוח שהדברים יתקיימו.

עוזי לנדאו: זה לא אמרתי.

אבישי ברוורמן: המשמעות, זה לא יחסים אפלטוניים.

עוזי לנדאו: יחסים אפלטוניים זה בעיקר ועדת הכלכלה, אנחנו בסוף רוצים לראות את הצ'ק ואנחנו מנסים לשכנע את האנשים.

עוזי לנדאו: החלק האחר, אני מבחין בין הטווח הקצר לטווח הארוך.

עוזי לנדאו: כי בטווח הקצר, היום יש כאן מזג אוויר קשה, אבל בדרך כלל מזגי האוויר הקשים הם באירופה.

עוזי לנדאו: ואז, מי שרוצה פתאום לנסוע באופניים, ספורט אתגרי, או להתאמן על תחרויות אופניים, מרתון או ללכת לים או להיות בעיר כמו תל-אביב – שאגב, דורגה על ידי נשיונל ג'יאוגרפיק, אחת מעשר הערים, ערי החוץ, הטובות בעולם.

עוזי לנדאו: מקום תשיעי.

אבישי ברוורמן: כאזרח תל-אביבי היום, אני גר שם שש-שבע שנים, זה משהו.

אבישי ברוורמן: למרות שהייתי רמת גני, גרתי עשר שנים בבאר-שבע, תל אביב היא באמת עיר מוצלחת.

עוזי לנדאו: פה, אם אתה מבצע מבצעי שיווק טווח קצר, היום אדם יכול באירופה לקבל החלטה: בסוף שבוע זה אני רוצה להיות בתל-אביב, בסוף שבוע הזה אני רוצה לצאת לסיורי אופניים בנגב, ולכן צריך לראות מה זה טווח קצר, מהו טווח ארוך.

עוזי לנדאו: אנחנו נרצה להוסיף 9,500 חדרים בפרק הזמן הזה, בעיקר בפריפריה.

עוזי לנדאו: אני גם ציינתי דבר שלא חייב שיופיע כאן, אני מציין, שאם נגיע ליעד הזה, זה אומר תוספת של 46,000 מקומות תעסוקה במשק.

עוזי לנדאו: כדי שנגיע לזה, אנחנו כמובן מדברים על שדרוג איכות השירות והתאמתו לסטנדרט הבינלאומי.

עוזי לנדאו: אני מדגיש, כל זה מתוך הנחה שהאוצר יסייע לנו, עם ביצוע המלצות דוח ארנסט

אבישי ברוורמן: מה לוח הזמנים?

עוזי לנדאו: בדרך כלל, תכנית אב רצינית לוקחת פלוס מינוס שנתיים.

עוזי לנדאו: אני ארצה לראות אם אנחנו יכולים להכין את זה בלוח זמנים מהיר יותר, לפחות מזה לגבש גם תכנית חומש לפיתוח.

עוזי לנדאו: הסיבה שדרושה תכנית אב, כי לעיתים אני שומע מספרים מפי קובעי מדינה וראשי ערים גדולות, שאנחנו יכולים בלי בעיה להגיע ל-10 מיליון תיירים, ל-20 מיליון תיירים במדינת ישראל.

עוזי לנדאו: ואני שואל את עצמי, אם נגיע ל-10 מיליון תיירים למשל, מה ייקרה לכנסיית הקבר בירושלים?

עוזי לנדאו: אתה רואה את ירדן, ירדן מתכננת את מספר התיירים לפי הנקיק בפטרה, שאנשים יכולים לעבור.

עוזי לנדאו: אתה לא יכול להביא אינסוף תיירים.

עוזי לנדאו: אחד הדברים שאני רוצה לדעת בתכנית הזאת, לגביי התיירים, לא רק כמה אנחנו מסוגלים לאכלס אלא גם איזה תיירים נרצה שיגיעו לכאן, איזה תשתיות צריך לפתח.

עוזי לנדאו: אלה תשובות שארצה לראות, תשובות מקצועיות.

עוזי לנדאו: יתר הדברים: שימוש שווקים קיימים, כניסה לחדשים, פיתוח תשתיות ציבוריות זה דבר שהוא חשוב, בכלל זה, עידוד בניית בתי מלון ואטרקציות.

עוזי לנדאו: אני מדגיש בתוך זה, כאילו כמשימה נפרדת, הקמת בתי מלון ואמצעי אכסון עממיים.

עוזי לנדאו: בנפרד שמנו כאן כסעיף חשוב את פיתוח ושיקום אזור ים המלח.

עוזי לנדאו: זה גם נדון בוועדה הזאת באופן נמרץ בפעם הקודמת.

עוזי לנדאו: החסמים העיקריים שכדאי גם לזכור.

אבישי ברוורמן: לאה קבעה לנו סיור בים המלח, שבו אנחנו נבקר גם את המפעלים וגם את בתי המלון.

עוזי לנדאו: הבולענים - עם כל הצרה הסביבתית שיש שם – יכולים להיות אטרקציה תיירותית ממדרגה ראשונה.

עוזי לנדאו: ראו מה קורה בטבע, הבולען מתאים את עצמו למציאות.

עוזי לנדאו: חסמים עיקריים: המשרד עובד בתנאים קשים ביותר.

עוזי לנדאו: כדאי שנהיה מודעים לכך כדי שנוכל לקבל את סיוע ועדת הכלכלה במהלך - - -

אבישי ברוורמן: האם אתה חושב שמצב המשרד הורע לגבי מצב המשרד שהיה כאשר סטס מיסז'ניקוב ומי היה לפני כן, אהרונוביץ?

אבישי ברוורמן: אתה מרגיש שיש שינוי במשאבים ביחס למשרד על פני זמן?

עוזי לנדאו: אתה דורש ממני זיכרון עמוק.

עוזי לנדאו: אני חושב, העובדה היא, המספרים שהראיתי קודם, שהתיירות עולה.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, אתה מרוצה.

עוזי לנדאו: אני אף פעם לא מרוצה.

עוזי לנדאו: אבל התיירות עולה כל הזמן.

עוזי לנדאו: צריך לראות מה הסיבות שהיא עולה ומה הסיבות שהיא לא עולה מספיק.

עוזי לנדאו: ציינתי 5 מיליון תיירים, שאותם, גם עם התשתית הקיימת, עם שיפורים מסוימים, אנחנו מסוגלים להכיל אותם.

עוזי לנדאו: מכל החסמים העיקריים שישנם שם, המציאות הגאופוליטית היא דבר מידי שמשפיע על כל דבר שמתרחש.

עוזי לנדאו: אבל לא רק זה, אני פה מציין עלויות נופש – מה שהייתי רוצה לציין זה חוסר מודעות - - -

אבישי ברוורמן: מה שבאמת מעניין אותנו זה נושא העלויות.

אבישי ברוורמן: אתה יודע שפתחנו שלשום בהתייחסות למחירי המזון, ואחת השאלות שעלתה, שבישראל העלויות לתייר מאוד גבוהות.

אבישי ברוורמן: איך אתם פועלים בנושא הזה?

עוזי לנדאו: במאמץ ניכר של המשרד אנחנו הובלנו את שינוי חוק הריכוזיות אתמול בכנסת.

עוזי לנדאו: הבעיה העיקרית של יוקר המחיה היא לאו דווקא יוקר של מחיה בתיירות.

עוזי לנדאו: הדברים נגזרים, בין השאר, ממה שקורה במדינה בכלל.

עוזי לנדאו: הנושא של יוקר בתי המלון, אתה כאן עוסק בהיצע שאחד הדברים שמובילים לזה היא העובדה שהיצע בתי המלון הוא קטן, הוא לא מספיק.

אבישי ברוורמן: קודמך בתפקיד הקים ועדה לנושא הזה, הוא בא ואמר, שהוא רוצה לקדם את נושא תיירות הפנים ולהביא להוזלות.

עוזי לנדאו: המנכ"ל ידווח בעניין.

עוזי לנדאו: אני רוצה לומר עוד דבר, ככל שאנחנו רוצים להוזיל את העלויות של בתי המלון – ובזה עסקה ועדת בר-ניר – אתה ככלכלן יודע, גם כשתוריד עלויות, בסיכומו של דבר, מה שייקבע את המחיר זה נקודת הפגישה של ההיצע והביקוש.

עוזי לנדאו: לכן אנחנו גם עלולים להימצא במצב, שגם כאשר ירדו העלויות, עדיין המחירים יישארו גבוהים ופה נצטרך לראות מה עושים.

עוזי לנדאו: אחד הדברים שרציתי להעיר עליו, הסעיף הזה שהוא חסם גדול, שמו: חוסר מודעות וחשיפה למוצר התיירותי הישראלי.

עוזי לנדאו: סיפר לי עמי הירשטיין, שהיה מנהל מלונות דן, הזמין לביקור בארץ ידיד טוב שלו שהיה אחראי על נושא התיירות 30 שנה, אחד העיתונאים הגדולים בגרמניה ביקר כאן במשך שבועיים, חזר ואמר לו, אתם לא נורמליים, איך קורה שאני בענף הזה כבר 25 שנים ואני לא יודע מה שיש כאן.

עוזי לנדאו: לכן, כל הנושא הזה של הבאת ישראל לתודעה – לא ירושלים ולא תל-אביב, שזה חשוב - להביא לידיעת האנשים השונים בעולם, מה יכולה ישראל לעשות, דבר דרמטי בחשיבותו, וכאן, לא רק השיטות, גם התקציבים הם חשובים ביותר.

עוזי לנדאו: אני אציע כאן, למשל, יש עניין של אשרות כניסה לישראל, כאשר שני השרים שקדמו לי, גם השר מיסז'ניקוב וגם השר אהרונוביץ, הביאו לביטול הוויזות מרוסיה ולביטול הוויזות מאוקראינה, זה הביא לקפיצה ניכרת ביותר בתיירות.

עוזי לנדאו: ולכן, החסמים הפשוטים האלה לכאורה, שקלים להסרה, הם חשובים.

עוזי לנדאו: אבל צריך לזכור, יש מדינות שאין למהר להסיר מהן את הוויזות, יש סיבות ביטחון, יש סיבות של מהגרי עבודה.

עוזי לנדאו: אני רוצה לציין עוד דבר אחד, קיבולת הטיסות לישראל.

עוזי לנדאו: אם יש למשל פוטנציאל גדול לתיירות מסין, שם צוואר הבקבוק זה הטיסות הישירות, יש לנו פחות מדי טיסות ולכן זה דבר שמקשה ביותר על התיירים שמגיעים.

עוזי לנדאו: לא מצוין דבר שקשור לזה, סיכון גבוה בהשקעות להקמת מלונות למשל.

עוזי לנדאו: וכשאנחנו מדברים על תיירות כנסים – והיא תיירות מכניסה ביותר - היום לשכנע מישהו לעשות כנס בישראל כאשר הוא צריך לארגן את הכנס הזה לעיתים שנה או שנתיים מראש, וזמן קצר לפני כן זה עלול להתבטל, אנשים לא ממהרים.

עוזי לנדאו: אנחנו מנסים להיכנס מחדש לכל הנושא הזה.

עוזי לנדאו: יש טיסות צ'רטר.

עוזי לנדאו: אני אסיים כאן.

אבישי ברוורמן: אני מודה לך.

אבישי ברוורמן: תוך כדי ההתייחסות של המנכ"ל, אני רוצה עוד מספר הערות שהצוות שלך יתייחס אליהן.

אבישי ברוורמן: כמובן שאנחנו דנים פה בחלק מהנושאים שרלוונטיים לך, אנחנו אחראים על משרד התחבורה, נושא השמיים הפתוחים שיש לו משמעות, לגבי כל נושא הדיור שאנחנו מעלים, שיווק הקרקעות, מינהל מקרקעי ישראל, ולכן כמו שאמרת, חלק מהמשתנים האלה הם משתנים שמדינת ישראל צריכה לפעול דרך.

אבישי ברוורמן: יש לי מספר שאלות ספציפיות, שהמנכ"ל והצוות יתייחס.

אבישי ברוורמן: ראשית, הסיפור הקשה מבחינת התיירות היה שנת 2000.

אבישי ברוורמן: בשנת 2000 היתה ציפייה גדולה, בנו מלונות בארץ, ואז היו אירועים פוליטיים, בית לחם, נצרת, לא הלך.

אבישי ברוורמן: יש שמועות שלאחר הביקור של ראש הממשלה ורעייתו אצל האפיפיור, שהאפיפיור עומד להגיע לכאן.

אבישי ברוורמן: ביקור האפיפיור הזה יכול להיות מנוף גדול.

אבישי ברוורמן: איך אתם, אדוני המנכ"ל, נערכים לביקור החשוב הזה?

אבישי ברוורמן: לגבי כל הנושא שקורה כרגע, אני מסכים אתך לחלוטין, אדוני השר, מדינת ישראל יש לה בעיה קשה מכיוון שההצגה שלה ככלכלה הטובה בעולם היא הצגה מאוד מוטעית, למרות שהצמיחה שלה גבוהה מרוב ארצות אירופה והאבטלה שלה נמוכה מרוב ארצות העולם, יש לה המון סטארט-אפים ואין לה אינפלציה והגירעון גם לא גדול, אבל הבעיה האמתית שלה, לא רק שהיא המדינה הענייה ביותר בעולם המפותח, אלא ש-50% מהעובדים מקבלים השלמת הכנסה, פריון נמוך, ישראל לא בונה תעשייה בת קיימא, היא לא מפתחת דברים ולכן היא מתפתחת במהירות.

אבישי ברוורמן: אני מסכים אתך לחלוטין, שאחד הכלים שישראל יכולה לפתח את התיירות - לכן אבקש גם בהתייחסות של המנכ"ל לקבל קצת אינפורמציה - שמדינת ישראל תשכיל להתקדם בתהליך השלום ודברים אחרים, אם היא באמת תשקיע - מה המשמעות לגבי התפלגות השכר, הכוח שנבנה?

אבישי ברוורמן: הערה, אני רואה את שער הדולר, אני חושב שהוא פחות או יותר מתייצב, אני לא רואה תנועות ספקולנטיות משמעותיות יותר שהיו בעבר, אני רואה ביקוש לקניית מטבע חוץ ולאור העובדה שנושא הגז בישראל הוא נושא רציף על פני זמן, נושא ההיי-טק יבוא לתנודות למעלה ולמטה, אבל גם כאן תהיה כניסה.

אבישי ברוורמן: אני מניח שהמדינה אכן תקנה באופן סטנדרטי 4 מיליארד דולר כל שנה, אנחנו מתקרבים כבר ל-90 ונגיע ל-100.

אבישי ברוורמן: כבר אמרתי בעבר שתפקיד הנגיד הוא תפקיד חשוב, אבל מבחינה אפקטיבית, דרגות החופש שלו מאוד מצומצמות.

אבישי ברוורמן: שר האוצר הוא תפקיד הרבה יותר משמעותי, לצערי לא משתמשים בו כבר שנים בישראל לשינויים גדולים.

אבישי ברוורמן: לכן, ההערכה שלי, שאנחנו נתייצב על שער שיהיה 3.5 שקלים.

אבישי ברוורמן: גם התעשייה תצטרך להיערך לזה.

אבישי ברוורמן: הייתי שמח אם אדוני המנכ"ל יתייחס גם לנקודה הזאת, מה ההשפעה של השינויים האלה?

אבישי ברוורמן: אולי זה לא רלוונטי מבחינת ההתייעלות והדברים הנוספים.

אבישי ברוורמן: שאלה אחרונה בנושא שדנו פה בנוכחותך וועדת הכלכלה אישרה את תקנות המשרד, בנושא דירוג בתי המלון בכוכבים.

אבישי ברוורמן: אתה זוכר שהבטחת לי - - -

<אמיר הלוי: עד יום ההולדת שלך, אמצע ינואר.

אבישי ברוורמן: 15 בינואר זה יום ההולדת שלי ואתה הבטחת לי.

אבישי ברוורמן: לכן, אנא תתייחס גם לשאלות האלה.

<אמיר הלוי: תודה רבה.

<אמיר הלוי: קודם כל, נמצאים פה שלושת הסמנכ"לים שלנו: גדעון שניר – אסטרטגיה ומינהל, הגברת אהובה זקן – המינהל התיירותי, אורן דרורי – סמנכ"ל השיווק.

<אמיר הלוי: ונמצאת פה גם כרמית פינץ, שהיא מובילה את נושא התכנון.

<אמיר הלוי: לפני שאכנס לפרטים, אני רוצה להשלים ולהתייחס לחלק מהדברים שהעלית פה כי חלק מהם יופיעו בתוך הפעילות השוטפת, כמו ביקור האפיפיור – שאנחנו מקווים שיהיה - משרד התיירות הוא בעצם משרד תשתיות גדול עם השפעה, גם בכספים קטנים הוא יכול לעשות שינוי מאוד גדול.

<אמיר הלוי: כשאנחנו שואלים מה זה יעשה לרמת ההכנסה?

<אמיר הלוי: אז קחו למשל עיר כמו עכו, שמשרד התיירות השקיע בה בשנים האחרונות סדר גודל של 100 מיליון שקלים, וכשאתה מחבר את הצוות המקצועי שיש פה, שזה מתחיל בתכנון ומגיע אחרי זה לכל נושא איכות המוצר ועובר לשיווק, כשאנחנו בונים את כל החבילה הכוללת הזאת ובמסגרת צוותים ותכנון אסטרטגי ארוך טווח, אז השלב הראשון הוא 100 מיליון שקל כדי שבכלל אפשר יהיה להגיע לעכו.

<אמיר הלוי: השלב השני, לתת את הליווי לרשויות, לא כל הרשויות יכולות להתמודד עם זה ולבנות עיר תיירותית בכוחות עצמן וזה מה שהמשרד עושה.

<אמיר הלוי: בסופו של דבר, כשאתה תביא לשם הרבה תיירות – ועכו היא דוגמה - - -

אבישי ברוורמן: עכו היא דוגמה שזועקת לשמיים, עיר מדהימה שהוזנחה.

אבישי ברוורמן: ביקרתי שם מספר פעמים, זאת הזדמנות מדהימה.

<אמיר הלוי: אז השקענו שם בסכומים שלא היו מביישים את הורדוס.

<אמיר הלוי: אני מחבר את זה למה ששאלת לגבי ההשקעה שתהיה לזה על האזרח הקטן, הגיע השלב בערים כמו עכו, שפרויקטים קטנים, ייתנו את הפתרונות הקטנים בתחבורה, בנראות, בתוכן ואפילו בשירותים ציבוריים שיהיו הכי אסתטיים ומתקדמים שיש בארץ, שהראשונים יהיו בעיר מתפתחת כמו עכו.

אבישי ברוורמן: בהצלחה.

<אמיר הלוי: זה מה שבונה שם את בתי הקפה, את המכבסות, את ההסעות.

אבישי ברוורמן: אנחנו בקיאים בזה ומבינים זאת.

אבישי ברוורמן: מה הנקודות שאתה רוצה להסיר חסמים?

אבישי ברוורמן: לא איפה הבעיות אלא איפה האתגרים?

<אמיר הלוי: אני אתן סקירה איך עובד המשרד.

<אמיר הלוי: מינהל הפיתוח והתשתיות, שאני משמש היום סמנכ"ל עד שנבחר סמנכ"ל - - -

אבישי ברוורמן: מה תקציב המשרד?

<אמיר הלוי: תקציב המשרד הוא 680 - - -

עוזי לנדאו: 660 בשנה קודמת, 700 ומשהו שנה נוכחית.

עוזי לנדאו: פלוס מינוס 700.

אבישי ברוורמן: ומתוך ה-700, מה התקציב שהולך למשכורות ומה תקציב גמיש יותר?

<אמיר הלוי: משכורות זה סדר גודל של 60 מיליון.

אבישי ברוורמן: והיתר הולך לכל מיני פעולות של בתי מלון?

<אמיר הלוי: בנוסף יש את החברות הממשלתיות, חברות עם תקציבים נוספים.

אבישי ברוורמן: אז מה התקציב כולו, שאם אתה לוקח את התקציב של המשרד - - -

<אמיר הלוי: תלוי באיזה שנה, זה גם החלטות ממשלה, זה מגיע למיליארד שקל.

<אמיר הלוי: מינהל פיתוח תשתיות, שהמטרה העיקרית שלו זה פיתוח תשתיות והשקעות, שהבסיס הוא קודם כל מלונות – אני אומר מלונות כי הבנו, זה חסם מאוד גדול, זה מה שמגביל את ההיצע ובעצם גם משפיע על המחירים.

<אמיר הלוי: לכן, אנחנו מנסים בכל דרך לעודד את בניית חדרי המלון.

<אמיר הלוי: זה בפירוש חסם, אנחנו תלויים בהרבה גורמים, בעיקר במינהל מקרקעי ישראל ולכן המשרד הפך להיות גורם שמוביל בכל מה שקשור לתכנון עתידי ופיתוח אזורי תיירות.

<אמיר הלוי: יש לנו בדרך הצלחה קרובה, מתחם הרכס בירושלים, מעל 1,000 חדרים בארמון הנציב, כך שזה יעד מרכזי כאשר המטרה להגדיל ולהגיע ל-10,000 חדרי מלון בשנה וחצי שנתיים הקרובות.

<אמיר הלוי: לצד זה אני חייב להגיד, לכן אנחנו גם לא נגד דירות להשכרה, שזה דבר שהוא בתהליך הסדרה אבל השוק מבקש את זה ולכן זה דבר שמגדיל את ההיצע ויוצר תחרות.

אבישי ברוורמן: בוא נחדד את הנקודה הזאת.

אבישי ברוורמן: יושב פה עמי צדיק, שהוא מנהל המחלקה הכלכלית בממ"מ.

אבישי ברוורמן: כמו שהשר רמז, בין 2008 ל-2013 כמעט לא היה גידול בכמות החדרים.

אבישי ברוורמן: לכן, לגבי המימוש שאתה מתייחס אליו, אתם רואים שתממשו את הגדלת מספר החדרים ל-4,500 עד 2017?

עוזי לנדאו: 9,500.

עוזי לנדאו: זה משהו לא נורמאלי אבל כנראה שיש גם בצנרת.

<אמיר הלוי: יש בצנרת.

<אמיר הלוי: מצד שני אני חייב להגיד, דיברנו על עכו, אני חושב שמה שעוזר מאוד לעכו, שבחיפה יש עירייה שדוחפת מאוד את המלונאות, הם מדברים על 3,000 חדרים בשנה וחצי - - -

אבישי ברוורמן: כלומר, מבחינת התכנון, הדברים האלה, מעבר להצהרת כוונות - - -

<אמיר הלוי: אנחנו עובדים חזק מול המינהל.

אבישי ברוורמן: נשמח לקבל את הדברים האלה ולראות איפה יש חסמים כי גם המינהל נמצא כאן באחריות הוועדה.

<אמיר הלוי: להגדיל ב-9,500, ובנוסף אני אגיד, במסגרת זה שאנחנו מחפשים איך לפתח ולגוון את המוצר התיירותי, יש גם מוצרים נלווים כמו הנושא של האורחנים, שבעוד ארבעה חודשים אנחנו הולכים לחנוך קמפינג עירוני ראשון עם תצפית על החומות.

<אמיר הלוי: בהשקעה מאוד קטנה אתה יוצר 500 מקומות לינה לילדי תגלית למשל, זה לא נספר פה, אבל אנחנו יוצרים בנושא של הקמפינגים מערך מאוד גדול, עם תמיכה שלנו דרך חוק עידוד השקעות הון.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, בלי שינוים אקסוגניים של בעיות, אתה רואה שהדבר הזה, אחרי ההקפאה שהיתה - - -

<אמיר הלוי: כן, פריצה.

<אמיר הלוי: פריצה שאנחנו ממש עובדים על זה ויש פה צוות שזו המטרה שלו.

אבישי ברוורמן: אנחנו נעקוב אחר הדברים ותדווחו לנו.

עוזי לנדאו: אתה רוצה שינוי אקסוגני של הסרת חסמים, זה מותנה בהליכי תכנון, זה מותנה - - -

אבישי ברוורמן: ברור לי, לכן אמרתי, המינהל יושב פה, תביאו את הדברים, מה שאפשר לעשות.

<אמיר הלוי: הכלי המרכזי שלנו זה חוק עידוד השקעות הון, מתן מענקים בסך 20% מהיקף ההשקעה המוכרת, הקמה, הרחבה, הסבה, השבה של חדרי מלון.

<אמיר הלוי: לדוגמה, אתמול, במסגרת אירוח של 150 סוכני תיירות מחו"ל, רובם פעם ראשונה בארץ, בית פאלס בירושלים, ברחוב אגרון, אתמול היינו שם פעם ראשונה כשהיה שם אירוע, זו דוגמה להסבה, השבה, פעם זה היה מלון, המשרד תמך, דרך חוק עידוד השקעות הון, 23 מיליון שקלים בפרויקט הזה, פרויקט יוקרתי של 236 חדרים שיהיו שם.

<אמיר הלוי: ירושלים זוכה פה לעדיפות, יחד עם טבריה, של 8% יותר, מגיעה ל-28%.

אבישי ברוורמן: כמה שטבריה זקוקה להשקעות.

<אמיר הלוי: תיכף נגיע לטבריה כדוגמה.

<אמיר הלוי: התקציב פה הוא 200 מיליון שקלים, כאשר אנחנו מחייבים ניצול תקציבי מלא.

<אמיר הלוי: הביקוש פה הרבה יותר גדול, אנחנו מסרבים לבקשות של בניית מלונות, זה בפירוש דבר שכל עזרה בהגדלת תקציב פה תביא לזה שנגיע ב-2017 עם יותר חדרים.

<אמיר הלוי: כדי להגיע לשלב שאנחנו תומכים, אנחנו הולכים קודם לשלב התכנוני ופיתוח מתחמי תיירות.

<אמיר הלוי: המשרד לקח את המושכות בהרבה מתחמי תיירות.

<אמיר הלוי: נתתי את הדוגמה של מתחם הרכס בירושלים, אנחנו מאמינים בתיירות עממית, המדיניות של השר זה הוזלת מחירי נופש, בתוך זה - - -

אבישי ברוורמן: כאן השאלה, מדד שירותי הערכה עלה משנת 2005 עד 2013 ב-33.5%, לעומת עלייה של 21% בלבד במדד המחירים לצרכן.

אבישי ברוורמן: השאלה, כיצד המשרד מתמודד עם המחיר הגבוה של חדרי המלון בישראל?

אבישי ברוורמן: זה מעבר לעלייה הרגילה.

עוזי לנדאו: יש מדד של עליית מחירי המזון למשל, באותו פרק זמן?

עוזי לנדאו: בכמה הוא עלה?

<עמי צדיק: ההשוואה היא לאירופה, עלה בצורה דרמטית.

עוזי לנדאו: לא, פה בארץ.

<עמי צדיק: אנחנו בדקנו את כל הקטגוריות, רואים שקטגוריות שיש בהן תחרות, המחירים כמו טקסטיל ומוצרי אלקטרוניקה, דברים שפתוחים לייבוא, המחירים יורדים דווקא מעל ומעבר לעליית המחירים באירופה.

<עמי צדיק: לעומת זאת, בקטגוריות אחרות כמו מזון, המחירים עולים בצורה דרמטית.

<עמי צדיק: היצע נמוך, המחירים עולים.

<אמיר הלוי: אנחנו מושפעים מזה.

<אמיר הלוי: זה ביקוש וכשאנחנו מקדמים מכרז לרשת בתי מלון עממיים, כשאנחנו היום בפינצטה מנסים לאתר קרקעות, כולל, דחינו עכשיו מכרז - - -

אבישי ברוורמן: אתה בעצם טוען, שהבעיה הזאת היא בעיית ההיצע, שרק הגדלת ההיצע תביא להורדת מחירים.

<עמי צדיק: התפוסה הממוצעת היום היא 66% בממוצע ארצי לכל השנה.

<עמי צדיק: מה שזה אומר, זה ענף מאוד עונתי, שבמקרים מסוימים, במקומות מסוימים, כמו ירושלים לדוגמה, בראש השנה בירושלים קשה להשיג חדרים ואז יש מצב של מכירות אבודות, שאנשים רוצים לבוא לבית מלון אבל אין מקום.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, אתם טוענים, שהחשוד העיקרי זה חוסר בהיצע לגבי העובדה שהמחירים כאן עלו יותר מאשר מדד - - -

עוזי לנדאו: אני חייב גם להדגיש, זה חוסר היצע במקומות האטרקטיביים במיוחד, אני מדבר על תל-אביב, אני מדבר על ירושלים.

עוזי לנדאו: טבריה זה סיפור אחר, אתה תראה שם ממוצעים נמוכים, מתחת ל-60%.

<אמיר הלוי: בים המלח זה הכי גבוה.

<אמיר הלוי: אנחנו מנסים גם היצע, גם פיזור העונתיות כי היום הישראלים מתנקזים בסוכות, פסח ושבועיים באוגוסט.

<אמיר הלוי: אנחנו מנסים להוביל למספר סופי שבוע ארוכים, כמו בחו"ל, שסביב ט"ו בשבט אתה מוציא את עם ישראל לצימרים בצפון, שהכול ירוק, ושבדרך כלל מגיעים כבר בפסח שהכול צהוב, לפזר ולדאוג לזה שהעונתיות תהיה עם יותר תדירויות.

<עמיהוד אתגר: בכל מקרה, מבחינה כלכלית צריך לבדוק, האם סל ההוצאות של בתי המלון, בהרכב שלו, דומה למדד המחירים לצרכן?

<אמיר הלוי: אני רוצה להשלים ולומר, נושא של מלונות עממיים, שאנחנו חושבים שהוא מפתח פה, אנחנו מקווים - אני לא יכול להתחייב לאיזה יום הולדת שלך נגיע - אנחנו עובדים על זה כדי לאתר מסה של אלפי חדרי מלון בפריסה ארצית, לא באזורי הביקוש, כלומר, לא במרכז תל-אביב, לשווק בחתיכה אחת כמות של כמה אלפים, בתקווה שרשת גדולה תבוא ותיקח את הכול ותבנה הכול יחד עם כל היתרון של הגודל.

<אמיר הלוי: אנחנו חושבים שזאת תהיה תוספת מאוד משמעותית.

אבישי ברוורמן: מלונאות יותר עממית, יותר זולה, באיכות סבירה.

<אמיר הלוי: כן, בפירוש ללכת על 3 כוכבים, זו המדיניות.

<אמיר הלוי: אני אומר שוב, בכל מקום שנוכל להגדיל את ההיצע, למרות שיש לנו חילוקי דעות עם התאחדות בתי המלון שמכוונת יותר לפרימיום, אנחנו רוצים שזה יהיה נגיש לכל ויודעים, שגם אכסניות נוער, כמו הצלחות שיש פה בירושלים עם "אברהם הוסטל", שזה מוכיח את עצמו, וכמו בעוד מקומות בארץ, אנחנו לא ממשים את הפוטנציאל של התיירות בגלל היוקר.

<אמיר הלוי: על ידי זה שיהיו קמפינגים וצימרים - - -

אבישי ברוורמן: מה אתה עושה מבחינת מערכת תמריצים כדי לעודד אנשים להיכנס לשם?

<אמיר הלוי: אנחנו מכניסים גם את הקמפינגים לחוק עידוד השקעות הון, ועם שיתוף פעולה מצוין עם משרד החקלאות ופיתוח הכפר, אנחנו בונים מנגנוני סיוע.

<אמיר הלוי: אנחנו בטוחים שזה יביא לכך, שתהיה פריסה של עשרות אלפי מקומות לינה בפרק זמן קצר יחסית.

עוזי לנדאו: לא עשרות אלפי מקומות לינה.

<אמיר הלוי: בקמפינגים.

<אמיר הלוי: אני פה מוכן להתחייב, בקמפינגים זה הרבה יותר קל.

<אמיר הלוי: אנחנו הולכים גם על הנושא של קידום תב"עות, מוסדות התכנון שציינתי.

אבישי ברוורמן: זה ברור לנו.

אבישי ברוורמן: אני רוצה שתתייחס לשאלה, שאחת הבעיות המרכזיות לפיתוח הכלכלי בישראל, זה כבר שנים שהפריון מאוד נמוך.

אבישי ברוורמן: התוצר למועסק בענף התיירות הוא רק 57% מהתוצר למועסק במשק.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, אצלכם הפריון יותר נמוך מהמוצע, כשהמוצע הוא עדיין נמוך מאוד, מהנמוכים במדינות המפותחות.

אבישי ברוורמן: כיוון שאמרנו, שאחת הבעיות במדינת ישראל זה התפלגות השכר ושכר ראוי, שהוא פונקציה של הפריון, האם יש לכם ולהתאחדות בתי המלון מדיניות בנושא הזה כדי להגיע לשיווי משקל, עדיף, מעבר, בנושא העסקה?

עוזי לנדאו: אני לא יכול לתת לזה תשובה.

<אמיר הלוי: יש לנו סמנכ"ל בוגר אגף התקציבים, אנחנו יכולים לנסות לענות על השאלה.

עוזי לנדאו: השאלה היא מרכזית.

אבישי ברוורמן: כל התפלגות השכר, ארצה לקבל את זה, אם לא עכשיו, שתעבירו לנו תשובות לכך.

עוזי לנדאו: לא בטוח שנוכל לתת תשובה מסודרת עם מספר בסוף.

עוזי לנדאו: זה יצטרך, בין השאר, לקבל את התשובה שלו בתכנית הרב שנתית, איך אתה מגיע למשהו שהוא יותר גדול.

עוזי לנדאו: שני דברים צריך לזכור: האחד, שמספר המועסקים הכולל בענף, ישירים ולא ישירים, הוא בערך 6% השקעות - - - התרומה לתל"ג, אני אמרתי 2%, אמר חבר הכנסת חנא סוייד 3%.

עוזי לנדאו: אני כבר רואה פער עצום, בכך ש-6% מהמועסקים תורמים רק 3%, היא הנותנת.

עוזי לנדאו: אחד הדברים לגבי זה צריך להיות, בין השאר, איך אתה מביא לכאן תיירים שמשאירים כאן כסף ברמה ניכרת יותר?

עוזי לנדאו: אין לי תשובה מסודרת על הדברים האלה כבר עכשיו.

עוזי לנדאו: על הדברים האלה נצטרך לשבת ולבדוק.

אבישי ברוורמן: אבל זה מעבר לתכנית האב, הלא בסופו של דבר יש פה כמה החלטות מרכזיות.

אבישי ברוורמן: סיפרתי להתאחדות המלונות, בתחילת דרכי, באוניברסיטת בן-גוריון ב-1990, אז התחיל הבום של תהליך השלום, החלטתי והמלצתי שנושא התיירות והמלונאות יהיה נושא מרכזי ואנחנו פתחנו B.A למלונאות ותיירות, שבמחזור הראשון והשני היו שם הבוגרים של היחידות הכי מובחרות, הביקוש עלה על בית הספר לרפואה.

אבישי ברוורמן: אבל התניתי את זה ואמרתי לקברניטים – אינני זוכר מי היה אז שר התיירות – רבותי, זה מחייב שהחבורה הזאת תתחייב, תלך קדימה.

אבישי ברוורמן: החבר'ה רואים שהם גומרים את הסיפור הזה ואין להם שום "פייאוף" ללימודים ואז המלונות ותיירות חזר לדרך הרגילה.

אבישי ברוורמן: זאת השאלה המרכזית גם לגבי הפרופיל, אני מציע שלא נענה עליה עכשיו, אבל מעבר לעבודת התכנון העמוק שהשר מציע, אני חושב שכאן יש משתנים מרכזיים.

אבישי ברוורמן: יכול להיות שהתעשייה הזאת לא יכולה להוות פריון ולנושא הזה של הפריון והשכר נצטרך לבנות את ההשקעה בטכנולוגיות, את בניית התעשיות, ובתיירות נסתפק בעובדה, שאנחנו נגדיל את התעסוקה אבל התעסוקה ברובה תהיה עם פריון נמוך.

אבישי ברוורמן: אני מבקש לקבל תשובה מסודרת לנושא הזה.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר במפורש מה שאתה אולי רומז אליו או מה שמשתמע מדבריך וזה ממוצע השכר בתחום של העובדים.

חנא סוייד: כל הנתונים האלה מראים שמדובר בממוצע שכר מאוד נמוך של העובדים בתחום הזה.

אבישי ברוורמן: והפער בין הממוצע והחציון אפילו עוד יותר גרוע מזה.

אבישי ברוורמן: לכן אשמח לקבל את ההתפלגות הזאת.

אבישי ברוורמן: עוד פעם, אנחנו לא באים להלקות, אלא להבין, אם זה המצב, אז יש תעשיות שיעסיקו יותר אנשים ברמת שכר נמוכה יותר.

אבישי ברוורמן: הייתי שמח, מכיוון שאני מודאג לגבי עתידה של מדינת ישראל, שיותר אנשים יתפרנסו בכבוד.

אבישי ברוורמן: אבל פה נשאלת השאלה, אם אתם מסוגלים להוביל שינוי שכזה.

<אמיר הלוי: אני חושב שהעסקים הקטנים בתיירות, הסיכוי שהם ישפרו את המצב הוא יותר גדול.

<אמיר הלוי: אני מגיע לנושא של מיקוד בערים תיירותיות.

<אמיר הלוי: אדוני היושב ראש, נתת את הדוגמה של טבריה.

<אמיר הלוי: טבריה היא דוגמה, שהמשרד השקיע סדר גודל של 100 מיליון שקלים, עם החלטות ממשלה וכו', והתוצאות בינתיים לא משביעות רצון.

אבישי ברוורמן: מה שקלקלו כל כך הרבה שנים לא קל לשנות.

אבישי ברוורמן: אמרו יש רק את ירושלים.

<אמיר הלוי: בתיירות חייבים לשדר אופטימיות ואני חושב, שטבריה עומדת עכשיו עם הזדמנות חדשה.

אבישי ברוורמן: טבריה לקראת מהפכה.

אבישי ברוורמן: אני רוצה שתדווח לנו על כך.

<אמיר הלוי: אנחנו עושים צעדים ראשונים וקטנים, אנחנו משקיעים הרבה בנראות, בתוכן ותחזוקה.

<אמיר הלוי: פעם ראשונה ניכנס באופן אקטיבי לאחריות, יחד עם הרשות, על התחזוקה.

אבישי ברוורמן: אז אתם מתמקדים בטבריה, בעכו, יש עוד מהערים ההיסטוריות שהוזנחו כאן?

<אמיר הלוי: נצרת.

<אמיר הלוי: אילת, שהיא כמובן לא עיר היסטורית אבל אילת היא דוגמה לעיר שחיה מהתיירות.

אבישי ברוורמן: אני מוכרח לחלוק אתך, כשפתחו את ההחלטה לגבי אזור סחר חופשי בעקבה, המלך שהיה אז רק שלושה חודשים, הזמין רק שני ישראלים, את ד"ר יוסי ורדי ידידו, ואותי.

אבישי ברוורמן: ראיתי את כל התכנית הזאת, הוא לא הזמין אף פוליטיקאי, אחד הדברים המדהימים, אני אומר את זה בצער, כשראיתי את הפיתוח והמלונאות והתכנון לעומת אילת שמכניסה את כל בתי המלון בלי התייחסות לסביבה, אמרתי, כל כך עצוב, עקבה וכל האזור נבנה עם ארכיטקטורה נכונה, ואיך אילת הפכה להיות לאקפולקו הקטנה ואקפולקו זה לא מקום מושך במיוחד.

אבישי ברוורמן: ולכן השאלה שלי, איך משפרים את החזות?

<אמיר הלוי: אז אנחנו מתמקדים היום בחזות, אנחנו מתנים השקעה נוספת בלקיחת אחריות ובתוצאות במה שקשור לתחזוקה, נראות עד הרמה של פחי האשפה.

<אמיר הלוי: ותאורה כי טבריה למשל, אני לא יודע אם אתם יודעים, שלשום בערב הייתי בטבריה, נפגשתי עם ראש העירייה, טבריה חשוכה, התיירים – אחרי שמחנים את האוטובוס - הולכים עם האייפונים, עם פנסים.

<אמיר הלוי: טבריה חשוכה.

<אמיר הלוי: אז אנחנו הולכים על הפרויקטים הקטנים, לא של הורדוס, אבל על הפרויקטים הקטנים.

עוזי לנדאו: כשאנחנו מדברים על מקום כמו טבריה, שיכול להיות משודרג באופן דרמטי, דבר אחד שהכספים הקטנים מאפשרים, זה תאורה שזה חיוני, ואוסיף, שירותים ברמה גבוהה.

עוזי לנדאו: עכו, מושקע בה הרבה ורואים את זה בשטח.

עוזי לנדאו: הפוטנציאל בטבריה הוא ענק.

עוזי לנדאו: יש לך את הקרדו הישן, יש סדרה שלמה של דברים, כל הסיפור הזה לא יכול להתפתח עם התקציבים הקיימים.

עוזי לנדאו: אבל כשאנחנו מדברים על ערים כמו אילת, כמו טבריה, אתה מדבר על כך שהתיירות זו העיר.

עוזי לנדאו: בלי תיירות, אילת לא יכולה להתקיים.

עוזי לנדאו: בלי תיירות ראויה, טבריה לא תוכל להתקיים כפי שצריך.

עוזי לנדאו: לכן צריך לראות את זה מנקודת המבט לא רק התיירותית, גם הסוציאלית, גם החברתית.

אבישי ברוורמן: על זה אנחנו מדברים, נושא התכלול – עוזי, אתה ביקורתי על ממשלות ישראל לדורותיהן שהן לא מתכללות – לכן, הפרויקטים האלה שהם פרויקטים אזוריים, איך אתם מארגנים את התכלול עם המקומות האחרים ואיך האוצר עוזר לכם כדי שתפרצו קדימה?

<אמיר הלוי: לכן אנחנו מתמקדים באזורים.

<אמיר הלוי: היום אנחנו גם מתנים שיתוף פעולה ועבודה, למשל, בטבריה אנחנו עובדים עם יוסי ורדי, ראש מועצת בקעת הירדן.

<אמיר הלוי: אנחנו בפירוש אמרנו לו, שהתנאי להמשך ההשקעות שלנו, שהוא יעבוד במשותף עם טבריה.

<אמיר הלוי: אנחנו חושבים שהחיבור פה גם ייצור איגום תקציבי, הוא גם ייצור ייעול, גם אפשר יהיה ללכת לפרויקטים בינלאומיים.

<אמיר הלוי: אנחנו מחברים.

<אמיר הלוי: יש לי דוגמאות של שישה אזורים שחיברנו מועצה לעיר, כמו ערד - - -

אבישי ברוורמן: יפה, הבשורות טובות.

אבישי ברוורמן: יש אתגרים נוספים?

<אמיר הלוי: רק על אילת אני חייב להגיד דבר אחד, שצריך להיות אופטימיים כי ההצלחה של ראש עיריית אילת בנושא של פינוי הטיילת שם עם הדוכנים, אני חושב שזאת דוגמה לנחישות.

<אמיר הלוי: הוא גילה פה אומץ ציבורי.

אבישי ברוורמן: מאיר יצחק הלוי, כל הכבוד לו.

אבישי ברוורמן: אני אומר את זה לפרוטוקול, צריך אומץ - כמו ששמעון לנקרי ידידינו, שאנחנו נפגשים בשבוע הבא, עשה דברים וקיבל כדור.

<אמיר הלוי: בניגוד למושל עקבה, שיזם הגיע אליו ואחרי חמישה חודשים יש מלון, אנחנו יודעים איפה אנחנו חיים.

<אמיר הלוי: אנחנו רואים מספר דוגמאות של פיתוח תשתיות תיירות, אם זה אופניים שזה תחום מאוד מושקע.

<אמיר הלוי: לפני שבועיים הבאנו לראשונה, רוכבי אקסטרים, שמונה מכל העולם.

<אמיר הלוי: היתה להם פה חוויה אדירה, רכיבה מדברית זה אטרקטיבי, זה פוטנציאל גדול.

<אמיר הלוי: ירדתי אתם לאורך נחל קדרון, לים המלח, היה צריך להסביר להם, שהמים זה לא קרחונים.

<אמיר הלוי: היתה להם חוויה גדולה, הם הסתובבו פה שבוע עם אופניים וזה בפירוש דוגמה למוצר תיירותי.

<אמיר הלוי: אנחנו בונים אלפי קילומטרים של שבילים בארץ, שאנחנו עכשיו עובדים על התחזוקה ועל בניית המוצר.

אבישי ברוורמן: יפה.

אבישי ברוורמן: אני מבקש לסכם כי יש דוברים נוספים שנרשמו.

<אמיר הלוי: ים המלח, השקעה מאוד גדולה, אנחנו מקווים שתוך שנה וחצי אנחנו בהתקדמות גדולה בנושא הגנות, וגם הנראות במתחם המלונאי שהיא חשובה מאוד.

אבישי ברוורמן: שאלה לגבי ים המלח, לגבי ההסכם שנחתם, לגבי הצינור.

אבישי ברוורמן: במקרה הובלתי את הדוח ב-94 של הבנק העולמי לגבי פתרון בעיית המים והתחלת התעלות.

אבישי ברוורמן: חתמו השר שלום עם השרים המקבילים בירדן וברשות הפלסטינית.

אבישי ברוורמן: מה המשמעות בקצב הזמן לביצועים האלה?

אבישי ברוורמן: יש לזה השלכות מידיות?

עוזי לנדאו: זה לא פרויקט תיירותי.

אבישי ברוורמן: אני יודע.

אבישי ברוורמן: זה רק יביא למיצוב מסוים.

אבישי ברוורמן: אולי בשטח הירדני יפתחו – כל הרעיון בהתחלה היה, שאילת ועקבה, בחלק הדרומי ביותר יפתחו רצועה.

אבישי ברוורמן: זה ירד מהפרק.

עוזי לנדאו: מדובר על אגמים מלאכותיים.

עוזי לנדאו: מבחינה כלכלית, הפרויקט לא כלכלי.

אבישי ברוורמן: אני יודע.

אבישי ברוורמן: לא על זה אנחנו בונים ממשרד התיירות.

עוזי לנדאו: אנחנו לא מתעסקים בזה בצד התיירותי של הדברים.

<אמיר הלוי: יש לנו מינהל שיווק שהוא מינהל מאוד מרכזי.

<אמיר הלוי: 20 לשכות בחו"ל שעושות עבודה מאוד מקצועית.

<אמיר הלוי: אנחנו כמובן "מנצלים" את מדינת ישראל כארץ הקודש, מותג מוביל ירושלים, תל-אביב מתפתחת כמותג מוביל נוסף.

<אמיר הלוי: ים המלח שזה עוד עוגן, אילת שזה מוצר תיירותי עם אקלים נוח.

<אמיר הלוי: מנסים לגוון את המוצר, אם זה האופרה, תרבות, ספורט, אופניים.

<אמיר הלוי: אנחנו עכשיו בקמפיין מאוד רחב, ביורו-ספורט באירופה, בכל מדינה רואים בשפה אחרת, מרתון ירושלים זו דוגמה לאלפי תיירים, פעולה שיווקית של משרד התיירות, אלפי תיירים שמגיעים מזה השנה השלישית, המספר גדל בקצב גדול מאוד.

אבישי ברוורמן: אנחנו מבינים.

אבישי ברוורמן: תודה רבה, אני רוצה להתקדם, יש עוד מספר דוברים ויש לנו לחץ בזמנים.

אבישי ברוורמן: תודה רבה לך.

אבישי ברוורמן: אני מבקש בקצרה שאנשים יתייחסו לאתגרים, לבעיות.

אבישי ברוורמן: ראינו תחזית אופטימית, עם התקדמות, עם רצון בחזון, אבל בסופו של דבר, השאלה, מהם החסמים האמתיים ואיך רואים את זה מנקודת מבט של שחקנים נוספים שמעורבים.

אבישי ברוורמן: אני מבקש מרפי פרבר, סגן נשיא התאחדות המלונות בישראל.

אבישי ברוורמן: אחריו – עמי אתגר, מנכ"ל לשכת הארגונים ואחר כך נמשיך הלאה.

<רפאל פרבר: אדוני היושב ראש, אדוני השר, המנכ"ל, ראשית, בהערה ראשונה רציתי לומר, אני מכיר את הוועדה הזאת מזה שנים רבות, היא תמיד היתה תומכת תיירות, עוד מתקופתו של גד יעקבי המנוח, היתה תמיכה גדולה מאוד, דרך אגב, היתה השתתפות יותר ערה מצד חברי הכנסת.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לספר לך, מר פרבר, שהכנסות המודרניות הן הגרועות בתולדות ישראל, לא בגלל שאיכות האנשים היא במיוחד יותר גרועה, אלא מפני שמה שצריך להיות, שאנשים ישבו אך רק בוועדה אחת וילמדו את החומר, מה קרה בישראל?

אבישי ברוורמן: אנשים יושבים בארבע-חמש ועדות, אפשר לעשות חוק נורווגי או אפילו להגדיל את חברי הכנסת, אבל הצרה הזאת שאנשים לא יושבים בוועדות אלא אם כן יש תקשורת, הורידה את רמת הכנסת.

אבישי ברוורמן: זה אחד הדברים המרכזיים, שהתחילו לשפוט אנשים רק לפי הריצות הבלתי פוסקות, הופעה בתקשורת.

אבישי ברוורמן: אני תמיד מציין את חבר הכנסת דב חנין, שהוא מהטובים מבין חברי הכנסת, הציע כבר קרוב ל-1,000 הצעות חוק במושב הזה, כי זו המודרניזציה.

אבישי ברוורמן: איכות נמדדת לא רק במספר החוקים.

אבישי ברוורמן: אמרתי לו, דב חנין, אתה גורם נזק.

אבישי ברוורמן: לכן, אני כובל על זה, אם לא ישנו את מבנה הכנסת, שבה אנשים יישבו בוועדה כמו בסנאט האמריקאי, אנשים יושבים בוועדה ומשתתפים בה – לדעתי אנחנו בהתדרדרות של הכנסת כי תורת התמריצים פה היא שלילית לחלוטין.

<רפאל פרבר: אדוני יושב ראש הוועדה, אחת הטכניקות שבה נקטנו בשיתוף הפעולה בין ועדת הכלכלה, משרד התיירות והתאחדות המלונות, היתה להוריד את הח"כים לאזורי התיירות ולזה היה ביקוש גדול.

<רפאל פרבר: צריך להרבות בדבר הזה.

אבישי ברוורמן: כשזה קורה אנחנו ממילא הולכים.

אבישי ברוורמן: אני מדבר על הדבר שעניתי עליו, אתמול היו פה הרבה מאוד ישיבות, אבל יש דברים שהם פחות סקסיים, גם בהם אנשים צריכים להיות מעורבים אבל אז הם הולכים לוועדות אחרות כי הם חברים בארבע ועדות.

<רפאל פרבר: בכל אופן, יושב ראש הוועדה נמצא פה והוא ידיד התיירות ואנחנו מבקשים שימשיך לתמוך בתיירות ובמשרד.

אבישי ברוורמן: אתה לא צריך לבקש.

<רפאל פרבר: אולי מה שהשר אמר בצנעה, צריך לומר בצורה קצת יותר דרמטית, תקציב המשרד קוצץ בצורה דרמטית, בעיקר בתחום השיווק.

אבישי ברוורמן: אני אדם מעשי מאוד, בנושאים האלה, המבחן זה הכוח שלו מול שרי הממשלה.

אבישי ברוורמן: אני לא מאשר תקציב.

אבישי ברוורמן: בכל המאבקים אני חושב, שלתיירות יש יתרון אדיר.

אבישי ברוורמן: זאת הזדמנות להמשיך ולפתח אותה, זה קל יחסית לעומת הדברים האחרים ולכן אני אתו.

אבישי ברוורמן: אני חושב שתיירות זה תעשייה.

אבישי ברוורמן: מעבר לזה, תקבלו את כל הגיבוי בדברים שתחתינו, אבל כסף, זה לא פה.

אבישי ברוורמן: זה אצלו מול השרים הרלוונטיים וראש הממשלה.

<רפאל פרבר: אני חייב לומר, שהתעודדתי מאוד מהחשיבות שנותן השר לנושא הגאו-פוליטי והשפעתו לתיירות.

<רפאל פרבר: אני מקווה שהוא יעזור לנו בצד הזה של חיזוק הליך השלום, שלדעתנו, בהתאחדות המלונות, הוא הבלם העיקרי להתפתחות התיירות במדינת ישראל.

<רפאל פרבר: לפני 30 שנה דיברתי עם השר עוזי לנדאו על נושאי תיירות וגיליתי הרבה התעניינות בנושא הזה.

אבישי ברוורמן: לגופו של עניין.

<רפאל פרבר: אני רוצה להגיד מילה אחת על מה שקורה היום.

<רפאל פרבר: יש דבר מדהים שאני רוצה להגיד לכם אותו ואולי הוא יסביר את עמדתנו.

<רפאל פרבר: בעשור האחרון, משנת 2003, זינק מספר חדרי המלון בבעלות ישראלית באירופה מאפס ליותר מ-160 אלף.

<רפאל פרבר: באותן שנים גדל מספר חדרי המלון מ-42,000 ל-45,000.

<רפאל פרבר: בעיר ברלין מול תל-אביב, בברלין לבדה נבנו או נקנו בעשור האחרון יותר מ-9,000 חדרי מלון בידי ישראליים, בעוד שבתל-אביב, עד כהן, יש רק 7,000 חדרי מלון.

אבישי ברוורמן: אנחנו מודעים לנתונים האלה.

<רפאל פרבר: המספרים המדהימים האלה, אני לא יודע אם כולם יודעים אותם – אפרופו, באופן רכילותי, המוביל בתחום הזה הוא בנו של מנכ"ל משרד המשפטים ונציב שירות המדינה, מאיר גבאי, שמו יקיר גבאי, שהוא ענק בתחום הזה באירופה.

<רפאל פרבר: לשם הגיעו הישראליים.

אבישי ברוורמן: אנחנו מודעים לנקודה, שישראליים נמצאים בכל מקום.

אבישי ברוורמן: מה זה אומר לגבינו?

<רפאל פרבר: מה שזה אומר, שלא כדאי לבנות מלון במדינת ישראל מכיוון שלמרות שזה משתמע כדבר יקר, הרווחיות מאוד נמוכה.

<רפאל פרבר: כשאדוני מדבר על הדולר, כמו שהדולר הזה הורס את הייצוא, הוא הורס גם את התיירות הנכנסת למדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: מה אתה ממליץ לעשות?

<רפאל פרבר: אני רוצה להסביר, כנראה התנאים הגאופוליטיים אינם מאפשרים הקמת בתי מלון.

<רפאל פרבר: עם כל הכבוד, שמנהל מקרקעי ישראל יעמיד ויעשה מכרזים.

אבישי ברוורמן: רפי, אני עוצר את זה כאן, מדוע?

אבישי ברוורמן: עמדתי האישית ברורה, גם עמדתה של מפלגתי, שישראל, אם לא רוצה להיות עם לבדד ישכון, היא חייבת להתקדם גם מבחינת השלום, מכל הסיבות, למנוע מדינה דו לאומית, יש מחלוקת בינינו, לא נדון על זה כאן, אני מוכן אפילו להזמין את השר ונשב ביחד באחת המסעדות של המלונות ונדון בפתרון הזה.

אבישי ברוורמן: אנחנו ברורים כאן.

אבישי ברוורמן: אבל אתה טוען, אם נתניהו לא יתקדם בדברים האלה, תהיה לזה משמעות גם מבחינה כלכלית.

<רפאל פרבר: גם אם יהיו מגרשים בהר הרכס, לא יבנו עליהם.

<רפאל פרבר: יקצו את המגרשים, הכול יהיה בסדר, אבל לא יבנו.

<רפאל פרבר: אין מימון, הבנק לא ייתן מימון כי הבנק חושש מזה, היזם חושש מזה.

<רפאל פרבר: אני רוצה לתת דוגמה אישית, אני בניתי מלון בירושלים, הבאתי פה כסף זר, פתחתי אותו בשנת 2000, זה מלון רציני מאוד בירושלים, מלון עץ הזית, 304 חדרים, השקעה משמעותית ביותר.

<רפאל פרבר: שנה לאחר מכן נשארתי לבד במלון, האורות כבו, העובדים הלכו הביתה וכך זה נמשך מספר שנים.

<רפאל פרבר: הסוף של זה הגיע לפשיטת רגל, ניצלנו ברגע האחרון כשהתיירות חזרה לעצמה.

עוזי לנדאו: בגלל תהליך השלום שאתה מדבר עליו.

עוזי לנדאו: אתה מדבר על אינתיפאדת אוסלו?

אבישי ברוורמן: רפי תקשיב, אני חייב תיכף לסגור את הישיבה הזאת.

אבישי ברוורמן: לגבי השלום, עמדתי כעמדתך.

אבישי ברוורמן: אם ישראל לא תתקדם בנושא הזה, בסופו של דבר היא גם תוכה מבחינה כלכלית.

אבישי ברוורמן: אבל פה יש לנו חילוקי דעות.

<רפאל פרבר: הוזלת עלויות, אדוני היושב ראש, זו החלטת ממשלה.

<רפאל פרבר: מה שנעשה במסגרת הזאת, זה ביטול המשגיח בחדר כושר.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, יש גם משגיח כשרות וגם משגיח כושר.

<רפאל פרבר: משגיח כשרות יישאר לעד שם.

<רפאל פרבר: הוזלת העלויות הכבדות של ארנונה, של הביטחון, גם הכשרות, לצערנו, כל הדברים האלה לא זזים וצריך לדחוף את זה קדימה כי זו החלטת ממשלה.

<רפאל פרבר: נקודה אחרונה, אנחנו צריכים להחליט, אם אנחנו מדינת תיירות בוטיק או מדינת תיירות - ספרד יש 40-50 מיליון איש, אותו הדבר בצרפת, זה מסות למדינות גדולות.

<רפאל פרבר: אנחנו מדינה קטנה.

<רפאל פרבר: כנסיית הקבר, התור לכנסיית הקבר.

<רפאל פרבר: לכן, אם נרבה בקמפינגים, אופניים וכדומה, כסף לא נכניס למדינת ישראל.

<אמיר הלוי: זה לא נכון.

<רפאל פרבר: דעתך שונה מדעתי.

<רפאל פרבר: הייתי רק שבע שנים מנכ"ל ועוד חמש שנים קונסול בארצות הברית, ואני מלונאי וקצת למדתי בחיים שלי.

<רפאל פרבר: הרבה שנים למדתי מכל הכיוונים האפשריים, אני סבור, עקב קוטנה של המדינה, עקב מגבלת התשתיות פה, אנחנו צריכים להתרכז בתיירים שמכניסים פה יותר כסף.

<רפאל פרבר: אני לא מדבר דווקא על דה-לקס שנפתח פה בירושלים, אני מדבר על מלונות ארבעה כוכבים וגם שלושה כוכבים.

אבישי ברוורמן: זאת אומרת רפי, אם אני מסכם, השר הולך להוביל תכנית אסטרטגית.

אבישי ברוורמן: בתכנית אסטרטגית קודם כל צריך לשים למה אתה רוצה להגיע.

אבישי ברוורמן: ופה השאלה המרכזית, אם המטרה להביא מטבע חוץ בצורה משמעותית ותעסוקה, אתה אומר, שהחזון לטווח הארוך, תיירות שמפתחת תיירות בוטיק, וההשלמה של המנכ"ל, אמיר הלוי, תהיה נהדרת, היא לא בהשקעה כזאת גדולה, היא תוסיף מסות של אנשים שיראו ויתאהבו בישראל.

אבישי ברוורמן: אבל הכסף הגדול והתעסוקה יהיה בחזון שמוגדר למלונות בוטיק.

<רפאל פרבר: כשאני אומר בוטיק, אני לא אומר תיירות עילית רק.

<רפאל פרבר: אני מאמין גדול בתיירות הצליינית, שהיא השלד המרכזי.

<רפאל פרבר: אבל בתחום הזה, לא בתחום של אכסניות נוער, כי משם לא ניוושע.

<רפאל פרבר: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: אני מודה לך.

אבישי ברוורמן: מכיוון שאני נועל את הישיבה בשעה אחת עשרה, אני מבקש מעמי אתגר, לאחר מכן יעקב מיטרני, יושב ראש אגודת הדרך ותמי ליברמן, החברה להגנת הטבע.

אבישי ברוורמן: יש לנו אורחים שנכנסים לוועדה, סטודנטים מבן-גוריון בבאר שבע, ברוכים הבאים.

אבישי ברוורמן: בבקשה מר אתגר.

<עמיהוד אתגר: אנחנו בתעשיית התיירות מאוד אופטימיים אבל פה בדיון, פעם ראשונה ראיתי, שאת היעד של 5 מיליון הזיזו ל-2017.

<עמיהוד אתגר: אני רוצה להגיד לממשלה ולוועדת הכלכלה ולחברי הכנסת, ב-2006 הממשלה החליטה, אחרי שהקימה ועדה ציבורית, שנגיע ל-5 מיליון – אני מדבר אחרי האינתיפאדה – על 2011.

<עמיהוד אתגר: הדברים התעכבו ואחר כך הממשלה החליטה, בהחלטת ממשלה, שב-2015 נגיע ל-5 מיליון.

אבישי ברוורמן: מר אתגר, אתה אומר, שהאתגר שד"ר לנדאו מציב, הוא אתגר לא כל כך מרשים.

<עמיהוד אתגר: אני אומר, שזו תוצאה, בין היתר, מהעובדה שתעשיית התיירות, שהיא כל כך חשובה ושכולם כל כך מהללים את יכולתה לתרום לכל כך הרבה נושאים בכלכלה ובחברה ובדיפלומטיה, איננה מקבלת את הביטוי המתאים אופרטיבית, בתקציבי הממשלה ובהחלטות הממשלה.

<עמיהוד אתגר: אנחנו רואים בדבר הזה, את התקציב, שהוא לא במסגרת הוועדה הזאת, מחדל של ממשלת ישראל בקיצוצים שנעשו בתקציב של משרד התיירות, בתקציבי השיווק של משרד התיירות.

<עמיהוד אתגר: נגידת בנק ישראל נתנה ביטוי יפה לדברים שעולים כאן למה שהיא קוראת "צמיחה מכלילה", איך היא זורמת לכל החלקים בארץ, אל הנגב, אל הגליל.

<עמיהוד אתגר: בהקשר הזה אני רוצה לציין עובדה, התיירות במקומות האלה יכולה להיות תיירות שהיא תיירות של קבוצות מהרבה סיבות ואין לנו זמן להיכנס לדברים האלה.

<עמיהוד אתגר: מתוך 1.8 מיליון תיירים שנכנסים למדינת ישראל ולנים בבתי מלון, מיליון תיירים מגיעים בקבוצות.

אבישי ברוורמן: שאלה לגבי התקבולים למדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: הקבוצות האלה שמגיעות, הן משמעותיות מבחינת ההכנסה או, כמו שטוען מר פרבר, שהתשומה, מבחינת הדולרים שהם משאירים, היא נמוכה?

<עמיהוד אתגר: הקבוצות האלה הן הרווחיות ביותר למדינת ישראל מהסיבות הבאות: אל"ף, הן לא מגיעות רק לתל-אביב, תל-אביב נמצאת בתפוסה של 75%, אי אפשר להביא לשם יותר תיירים.

<עמיהוד אתגר: התשתיות הפנויות יותר יחסית זה בטבריה, בנצרת, בחיפה, במידה מסוימת בירושלים.

<עמיהוד אתגר: בהקשר הזה של הקבוצות אני רוצה גם לציין את הנושא הזה של מספר חדרי בתי מלון.

<עמיהוד אתגר: מדינת ישראל חייבת להאיץ את התכנית שהציגו ברמה הרבה יותר גבוהה כי איפה שבונים בתי מלון זה בבית לחם.

<עמיהוד אתגר: בזמן שבישראל לא בנו חדרי בתי מלון, נבנו כ-2,000 חדרי בתי מלון בבית לחם.

<עמיהוד אתגר: שזה דבר טוב, אנחנו לא רואים בזה דבר גרוע, משום שזה מחזק את הכלכלה הפלסטינית.

<עמיהוד אתגר: יש הערכות שזה אחד הדברים שתורמים לשקט היחסי שנמצא.

<עמיהוד אתגר: אבל עדיין אנחנו לא רוצים שכל התיירות בירושלים - - -

אבישי ברוורמן: אז אתה אומר בצורה הכי פשוטה, למרות ההצהרות האופטימיות של השר ושל המנכ"ל, אם רוצים לקדם את הדברים האלה, צריך לקבל הרבה יותר פוש מהממשלה, אחרת נשב פה בעד שנה וחצי ויגידו, המטרה ב-2019 היא 5 מיליון.

<עמיהוד אתגר: אני רוצה להוסיף עוד נושא אחד, כשמדברים על הנושא של הדולר, הרבה פעמים התעשיינים יודעים, שאם יהיה סיוע כזה או אחר בגלל שער הדולר, תעשיית התיירות היא לא רק המלונות אלא בהקשר הזה צריך להתייחס לכלל המרכיבים.

<עמיהוד אתגר: עוד נושא אחד שלכאורה הוא שולי, אנחנו מבקשים שדברים שקשורים להדרכה, יש להוסיף, בדוח.

<עמיהוד אתגר: הקבוצות תורמות, בין היתר, כי מעסיקות אוטובוסים ומורי דרך, יש לנו הסכם עבודה עם אגודת מורי הדרך ואנחנו חושבים שהממשלה צריכה לדאוג שלהסכם הזה יהיה צו הרחבה.

אבישי ברוורמן: אתה יודע מה הבעיה כשאתה אומר שהממשלה צריכה.

<עמיהוד אתגר: זה לא צו הרחבה, יש יתרון יחסי רב מאוד למורי הדרך ולסוכנים במשרד התיירות.

אבישי ברוורמן: כשאומרים הממשלה, מה זה הממשלה?

אבישי ברוורמן: יושב פה שר בממשלה.

אבישי ברוורמן: לכן, בעיית הממשל הישראלי, שכל שר עובד לבד ואין תכלול.

אבישי ברוורמן: העוצמה של עוזי לנדאו, מפלגתו, חבריו, זה להגיע למצב שיהיה תכלול לבעיות האלה ויקבלו תקציבים.

<עמיהוד אתגר: חלקם לא קשורים לתקציבים, חלקם קשורים לתהליכים כאלה ואחרים.

אבישי ברוורמן: תודה רבה.

אבישי ברוורמן: יעקב מיטרני, ואני מבקש בקצרה כי בעוד דקות אני סוגר את הישיבה.

<יעקב מיטרני: בקצרה.

<יעקב מיטרני: אני מצטרף לדבריו של רפי וגם של עמי כי אנחנו באים יחד מאותה מסגרת.

<יעקב מיטרני: המצגת היתה נהדרת, תודה לשר ותודה לצוות שהציג את הדברים כמו שאנחנו רוצים שיהיו.

<יעקב מיטרני: אנחנו באים מהמיקרו והדברים נראים קצת שונים.

<יעקב מיטרני: אתמול הייתי בעכו, אין שם תיירים.

<יעקב מיטרני: השקיעו שם מאות מיליונים ב-50 שנה ועוד לא מצאנו את הדרך לקחת את המסה של התיירות ולהזיז אותה מכפר נחום לעכו, ולהזיז אותם מירושלים עוד חצי יום למקום אחר.

<יעקב מיטרני: אז צריך להחליט איך עושים את זה.

אבישי ברוורמן: אז אני שואל אותך מר מיטרני, אם אתה היית היום המוביל, מה היית עושה כדי שתיירים יתחילו לבוא לעכו?

<יעקב מיטרני: מהצד שלי, אנחנו מורי הדרך, אנחנו הבסיס של המוצר התיירותי.

<יעקב מיטרני: אנחנו מלווים מיליון וחצי תיירים.

<יעקב מיטרני: זאת אומרת, כל מערכת של הכשרת מורי הדרך והטיפוח שלו - - -

אבישי ברוורמן: אתה חושב שהבעיה הזאת תיפתר אם יהיו עוד מורי דרך?

<יעקב מיטרני: לא.

<יעקב מיטרני: שיהיו יותר טובים ושיהיו מפוקסים בשיווק.

אבישי ברוורמן: יש פה בעיה מרכזית, שאלתי, איך פותרים אותה?

אבישי ברוורמן: עוד מורי דרך, זה טוב, צריך שתהיה להם האיכות.

אבישי ברוורמן: אבל, אני לא חושב שזאת הבעיה המרכזית.

<יעקב מיטרני: בעיה נוספת, ההתייחסות לרשות הפלסטינית ולמזרח ירושלים.

<יעקב מיטרני: יש פה מצגת שם והם לא נמצאים שם.

<יעקב מיטרני: זה לא יכול להיות שהם לא נמצאים שם.

אבישי ברוורמן: הדברים האלה אמרנו, יש לנו את השיחה הזאת בין עוזי לביני, פה ראש הממשלה יצטרך להחליט, זו ההחלטה שלו, הוא צריך להחליט.

אבישי ברוורמן: תקראו את הריאיון שהיה לי ב-1998.

אבישי ברוורמן: ב-1997 טסתי לתת דוקטור לאות כבוד לנלסון מנדלה בדרום אפריקה.

אבישי ברוורמן: שנה אחרי זה, בשנת החמישים לישראל, היה ערב יום כיפור, "ידיעות אחרונות" החליט להוציא מוסף על מנהיגות.

אבישי ברוורמן: בגלל הידידות האישית, דני קיפר שהיה עורך המוסף אמר לי, אנחנו רוצים לשים את מנדלה על הפרונט.

אבישי ברוורמן: צלצלתי לנשיא מנדלה, הוא קיבל אותי, ישבנו שלוש שעות יחד.

אבישי ברוורמן: הריאיון הזה שהתפרסם, כנראה התפרסם בידיעות אחרונות מחדש.

אבישי ברוורמן: לכן אני אומר בצורה ברורה, אני מאמין שההחלטה היא בידי ראש הממשלה להתקדם, כמובן גם בצד השני.

<יעקב מיטרני: נושא הניהול של התיירות הוא בעייתי, מי מנהל את התיירות?

<יעקב מיטרני: זאת אומרת, זורקים כסף, שמים אותו בעכו, שמים אותו בירושלים ואז מגיעים עשרות אוטובוסים למקום אחד והכול נתקע.

<יעקב מיטרני: המוצר התיירותי הוא עוד לא ראוי בקטעים מסוימים ואין מי שמנהל את זה.

אבישי ברוורמן: מה שאתה אומר מר מיטרני, שלמרות הכוונות הטובות של ד"ר לנדאו, מר אמיר הלוי, אתה חושב שניפגש כאן בעוד שנה שנתיים ואתה לא אופטימי.

<יעקב מיטרני: אני אופטימי.

<תמי ליברמן: אני מעוניינת לשאול שאלה בנושא של אילת, כפי שנאמר, היא עיר שבמהותה היא תיירותית והפרויקט של רכבת בנמל הופך להיות באילת כנראה.

<תמי ליברמן: האם יש מקום לבחון את ההשפעה התיירותית לאילת?

<תמי ליברמן: שהרי ידוע, שאם יהיה נמל בסדר גודל כזה והפרויקט בנמל, אילת תהפוך כלל הנראה לעיר נמל ולא עיר תיירות וזאת בעצם העיר התיירותית.

<תמי ליברמן: האם יש מקום לבדיקה מקיפה של המשרד בנושא הזה?

עוזי לנדאו: אני אישית התנגדתי ומתנגד לפרויקט הרכבת, לא רק בגלל אילת, מכל מיני סיבות, פרט לכך, שהנמל שאמור להיות, לפי הבנתי, יהיה בכלל צפונה לאילת.

עוזי לנדאו: אדרבא, הוא יסייע לאילת עוד יותר להיות עיר תיירותית כי הוא יפריד את פעילות הנמל בפעילות "התעשייתית", שהיום הנמל משבש באילת, הוא יעביר אותה צפונה.

עוזי לנדאו: כפי שאמרתי, אני מתנגד לפרויקט הזה.

אבישי ברוורמן: עד שתגיע הרכבת, בוא נתקדם בשנתיים הקרובות עם הפיתוח הקיים.

<נחום גוטנטג: אני רציתי לברך את כבוד השר על הראייה של תעשיית התיירות והראייה הכלכלית שלה.

<נחום גוטנטג: רציתי להעיר הערה שמקשרת בין הדברים שנאמרו בין המס לבין הבוטיק והחסמים שהתכנית רוצה לפתור.

<נחום גוטנטג: החסם שאני רוצה להעלות זה החסם של הנגישות ושל הזרימה במקומות.

אבישי ברוורמן: יש לנו מספר מקומות, אמר השר, כנסית הקבר וכו', כמה אפשר לדחוף שם?

<נחום גוטנטג: כמה אוטובוסים אפשר להגיע?

אבישי ברוורמן: זה בדיוק העניין, התכנון.

<נחום גוטנטג: זה קיבולת אבל זה גם זרימה של כל האנשים.

<נחום גוטנטג: אני מנסה לתאר לעצמי שבאירוע אחד רוצים לבוא הסינים להר הבית וחרדים לכותל - - -

אבישי ברוורמן: מה אתה מציע?

אבישי ברוורמן: דובר פה על יותר פיזור של בוטיקים כי אחרת כולם יעמדו שם וויה דולורוזה באמת תהיה.

<נחום גוטנטג: מהניסיון שלי בחוץ לארץ, ראיתי שישנה זרימה של תיירים שיכולים להגיע ולעבור ממקום למקום, חניה - - -

אבישי ברוורמן: אז תציע לנו בכתב, אני אעביר להם.

<אמיר הלוי: בינתיים אנחנו בונים מעבורת שתיקח מחיפה לעכו כדי לעזור לעכו ולהביא תיירות יומית לעכו כי אין שם הרבה מקומות לינה.

אבישי ברוורמן: יפה מאוד.

אבישי ברוורמן: רות וסרמן לנדה, ראש מנהל קשרי חוץ, מה קורה עם לוד?

רות וסרמן לנדה: לוד במצב טוב, באמת לא הזכרת אותה.

רות וסרמן לנדה: למען גילוי נאות, אני גרה שם ובכובע ההתנדבותי שלי, אני גם עובדת שם הרבה בהקשר ההתנדבותי חברתי.

רות וסרמן לנדה: אבל בכובע המקצועי, אני עובדת במרכז השלטון המקומי, אני ראש אגף קשרי חוץ וסמנכ"ל במרכז השלטון המקומי.

רות וסרמן לנדה: דיברנו פה הרבה על חסמים, הייתי רוצה לומר מילה ברמת המיקרו, אבל אני חושבת שזה יכול לתת זרקור על כמה פתרונות יצירתיים אולי מעשיים.

רות וסרמן לנדה: זה לא יגלה את אמריקה, אבל זה כן יכול לתת מענה.

רות וסרמן לנדה: מגיעות המון משלחות למדינת ישראל מכל משרדי הממשלה, מכל הגופים הכלכליים, מכון הייצוא, התאחדות התעשיינים, איגוד לשכות המסחר, משלחות קונגרסיונליות ועסקיות, יש מגוון מטורף.

רות וסרמן לנדה: הייתי רוצה, אם יש אפשרות, שתינתן הנחיה, המלצה, לכל אותם גופים, לעבוד ביחד עם השלטון המקומי כדי שנפנה באמת לאותם אתרים, לא רק בתיירות המסורתית - - -

אבישי ברוורמן: זאת אומרת, מה שאת אומרת, שאין את התיאום הזה כרגע.

רות וסרמן לנדה: לא רק שאין אותו, אלא, הוא באמת מאוד פשוט, אפשר לפתור אותו בקלי קלות.

אבישי ברוורמן: אני מציע שתיפגשי עם אמיר הלוי ותתחילו להזיז את הדברים.

רות וסרמן לנדה: אפשר להפנות זרקור לפרויקטים אורבאניים ולתיירות לא מסורתית.

אבישי ברוורמן: אז בוא נסכם, שאם דבר אחד ייצא, לפחות שתיפגשו ותעבדו.

רות וסרמן לנדה: זה דבר אחד.

רות וסרמן לנדה: דבר שני, אנחנו בקשרי חוץ יכולים לעשות שיווק מאוד משמעותי מול כל שלטון מקומי בעולם.

רות וסרמן לנדה: כל ארגוני הגג - - -

אבישי ברוורמן: אני בטוח שהשר לנדאו, תיעזרו בדברים האלה.

רות וסרמן לנדה: אפשר לתת במה נרחבת מאוד להמון מהדברים שנאמרו פה היום.

רות וסרמן לנדה: דבר אחרון בהקשר של שימור אתרים, לא נרחיב את הדיבור, זה ברור, אבל עם עמותות שקשורות בדבר ועם ידע בינלאומי, בעיקר בצרפת, אבל לא רק, מאוד חשוב בעיניי שנקים איזה שהיא קבוצת חשיבה, זה בשביל הרשויות המקומיות, ופעם שנייה, זה מקור לתיירות מאוד מכניס.

אבישי ברוורמן: אני מאוד מודה לך.

אבישי ברוורמן: הערה של השר ואני אסכם.

אבישי ברוורמן: בבקשה אדוני השר.

עוזי לנדאו: כמה דברים.

עוזי לנדאו: הממשלה עם תקציבים, זה חסם אחד, יהיה תקציב, לא יהיה תקציב.

עוזי לנדאו: חסם ענק במדינת ישראל זה הפקידות הממשלתית, זה הביורוקרטיה המשפטית, זה משרד המשפטים.

עוזי לנדאו: לא לשכוח את הדברים האלה.

אבישי ברוורמן: צריך להיאבק.

עוזי לנדאו: אנחנו נאבקים ולא מצליחים לצערי.

עוזי לנדאו: המערכת הפקידותית והמשפטית מעמיקה את האחיזה שלה בצוואר של כולנו.

עוזי לנדאו: אני מדגיש, המצב יותר גרוע, לא יותר טוב.

עוזי לנדאו: מר מיטרני, אתמול הייתי בעכו, אתה היית בעכו, כולנו היינו בעכו, נפגשנו עם ראש העיר, היינו בחברה הכלכלית, אתמול, מספר אוטובוסים שהיו אמורים להגיע הודיעו שהם מבטלים בגלל הגשם.

<יעקב מיטרני: אלה ישראלים, תיירים לא יכולים לבטל.

עוזי לנדאו: שאלתי אם זה ישראליים או תיירים.

עוזי לנדאו: אני חושב שהם היו תיירים ולא ישראליים.

<יעקב מיטרני: תיירים לא יכולים לפחד מגשם.

עוזי לנדאו: מי שקובע הרבה פעמים את חבילות התיירות זה השוק הפרטי, אתה לא מציע שהממשלה תיכנס לשם.

עוזי לנדאו: אמר הנשיא רייגן בשעתו, כשפנה אליו אחד התעשיינים הגדולים בארצות הברית ואמר לו, הדבר שהוא פוחד ממנו יותר מכל, שיבוא אחד מפקידי המדינה ויאמר לו: אני בא מהממשלה, במה אני יכול לעזור לך?

עוזי לנדאו: הוא אמר, אל תפריעו לנו, אל תתערבו לנו.

עוזי לנדאו: המטרה של המשרד זה ליצור את התנאים.

עוזי לנדאו: אנחנו לא נגיד מתי לבוא לעכו ומי יבוא לעכו.

עוזי לנדאו: לגבי השלום - הוויכוח במדינת ישראל הוא לא מי בעד שלום ומי נגד שלום, כולם רוצים שלום, כולם יודעים שכאשר יהיה שלום, הוא יהיה מעורב בפשרה.

עוזי לנדאו: אנחנו לא רק עדות מלחמה, עכשיו הילדים והנכדים שלנו נמצאים שם, השאלה היא, מהי הדרך לשלום?

עוזי לנדאו: מי שמציע בוויכוח הזה לעשות הינתקות כי אחרי זה יהיה שלום, יקבל אחרי זה את נפילת התיירות בגלל "עופרת יצוקה".

עוזי לנדאו: מי שרוצה נסיגה מול לבנון ורוצה להתנהג מול החיזבאללה כפי שהתנהגנו ומול הטרור של ערפאת כפי שהתנהגנו, מקבל את אינתיפאדת אוסלו ארבע-חמש שנים, שאחרי זה היתה נפילה ענקית של התיירות.

עוזי לנדאו: מי שירצה את הנסיגה המהירה, לא רק מלבנון, גם מעזה, רואה בסוף מה קורה.

עוזי לנדאו: לכן חבר'ה, מי שמדבר על שלום, אנחנו לא מתווכחים על שלום, מתווכחים מה יביא לשלום.

עוזי לנדאו: ומי שיציע תהליכים שהתוצאה שלהם תהיה טרור, יפגע בתיירות, לא יועיל לה.

אבישי ברוורמן: אני עובר לסיכום.

אבישי ברוורמן: לפני כן, רק מילה לעורך דין תמר קלהורה ממשרד המשפטים, שהיתה מעורבת, והיא מרגישה שמשרד המשפטים לא מפריע.

<תמר קלהורה: אני קצת תוהה למה משרד המשפטים מפריע כאשר החלפה של חוק שירותי תיירותי, שהוא הבסיס לרגולציה של משרד התיירות, תזכיר חוק הופץ ב-2008, נוסח החוק הגיע אלינו ב-2009 - - -

עוזי לנדאו: אני אומר לך, אם אני צריך להוציא מכרז, ומכרז על מכרז - - -

<תמר קלהורה: אתם מוזמנים לפנות אלינו, אני יודעת על איזה ישיבה מדובר, הייתם אצלנו לפני למעלה משנתיים, אצל הגברת שרית דנה, לגבי המכרז של מספר מגרשים למלונאי אחד, ומאז לא שמענו דבר וחצי דבר מאף אחד.

עוזי לנדאו: זה לא מכרז אחד.

<תמר קלהורה: משרד המשפטים עומד לשירות

<תמר קלהורה: כם לכל דבר שתרצו.

<אמיר הלוי: עומד גמיש?

<תמר קלהורה: גמיש לחלוטין.

אבישי ברוורמן: אני מאוד שמח.

<אמיר הלוי: זה מה שאנחנו צריכים.

אבישי ברוורמן: רבותי, שבו ביחד, תפתרו בעיות.

<תמר קלהורה: אני גם אשמח להתעדכן, מה קורה עם תיקון החקיקה, שכאמור, מאז 2009 לא מתקדם וזה לא בגלל משרד המשפטים.

אבישי ברוורמן: תמר אני מאוד מודה לך.

אבישי ברוורמן: אני מסכם.

אבישי ברוורמן: קודם כל הערה לגבי תהליך השלום.

אבישי ברוורמן: אני מכבד אבל אני חולק על ידידי עוזי לנדאו, אני גם חלקתי על ראש הממשלה הקודם אריאל שרון, עוד לא הייתי בכנסת, כי חשבתי שהטעות שלו וההתנתקות מעזה היתה בכך, שהוא לא ישב עם אבו-מאזן ולכן בהתנתקות הזאת הוא חיזק את החמאס.

אבישי ברוורמן: הדרך היתה לא נכונה.

אבישי ברוורמן: מצד שני, אנחנו לא מובטחים משום דבר, אבל כדי למנוע מדינה דו-לאומית, אני מכבד את יושב ראש הכנסת לשעבר ואחרים, שגם בימין וגם בשמאל רוצים שתהיה פה מדינה אחת ממערב לירדן של כל אזרחיה.

אבישי ברוורמן: אני חושב שברמת התודעה של השנים הנראות לעין, זה יהיה חיסול המדינה היהודית הדמוקרטית.

אבישי ברוורמן: ולכן אני אומר, עם כל הקשיים, זו ההזדמנות לראש הממשלה להתקדם קדימה, ללכת להתקדם לגבולות 67 פלוס גושי ההתנחלויות, עם הסדרי ביטחון.

אבישי ברוורמן: להתחיל בתהליך הזה, הוא לא יהיה פשוט, בצד השני אין פרטנרים פשוטים, אבל מסתכל מבחינת האינטרס הציוני הישראלי—

עוזי לנדאו: התיירותי.

אבישי ברוורמן: --והתיירותי, אנחנו נהפוך למדינה דו-לאומית.

אבישי ברוורמן: בתהליך הזה, אולי התיירות תשתפר במדינה דו-לאומית, אבל תהיה לנו בעיה עם מדינה יהודית.

אבישי ברוורמן: ואם לא נעשה את זה, היא גם לא תהיה דמוקרטית.

אבישי ברוורמן: אני ממליץ לשתף את אנשי תעשיית התיירות והמלונאות בדיונים על ההשקעה בתחום התיירות בטווח הקצר ובעיקר בתכנית האב כי אני חושב שהדבר המרכזי בתכנית האב זה החלטה מרכזית לאיפה הולכים.

<אמיר הלוי: זה נעשה יום יום.

אבישי ברוורמן: מר פרבר אמר דבר מאוד ברור, אתה אמרת דבר שונה, אפשר לשלב אותם.

אבישי ברוורמן: החשש הגדול שלי, אני נותן לכם את הערת האזהרה, הרי אחת עם ישיבות מסוג זה, שאנחנו אופטימיים ואנחנו עושים, אבל אנחנו לא רוצים להתעורר בעוד שנתיים עם אותה ישיבה.

אבישי ברוורמן: התקווה שלי שאתם תבואו בעוד שנה שנתיים ותגידו: עכו, טבריה, לוד, תיירות, בוטיקים, אופניים, יש התקדמות ו- 5 מיליון תיירים ב-2016.

אבישי ברוורמן: בהצלחה.

אבישי ברוורמן: תודה רבה, אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.