ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 109, 2013-11-26 12:00

מיקי רוזנטל: צהרים טובים.

מיקי רוזנטל: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

מיקי רוזנטל: על סדר היום תקנות החשמל, שינויים בתקנות החשמל, עדכונים בתקנות החשמל.

מיקי רוזנטל: תודה רבה לכל מי שהגיע לדיון.

מיקי רוזנטל: אני רואה שיהיה דיון מחשמל.

מיקי רוזנטל: אני מבין שאנחנו צריכים לקרוא את התקנות.

מיקי רוזנטל: אני מבקש מהנוכחים להציג את עצמם.

<שבתאי אלבוחר: לשכת היועץ המשפטי, משרד התשתיות.

<איגור סטפנסקי: סגן מנהל מינהל החשמל, משרד התשתיות והאנרגיה.

<בוריס שוורץ: אני כאן גם בכובע של חברת החשמל אבל גם כחבר במליאת ועדת האורות שכתבה את ההצעה.

<אלכסנדר רודיאק: מוסד לבטיחות ולגיהות.

<דפנה גלוק: משרד המשפטים.

מיקי רוזנטל: תציגו לנו בקצרה את תכלית התקנות הללו.

<איגור סטפנסקי: נתחיל מתקנות החשמל (עבודה במיתקן חי או בקרבתו).

<איגור סטפנסקי: להיום יש לנו תקנות.

<איגור סטפנסקי: זאת בעצם הרביזיה על התקנות הישנות.

<איגור סטפנסקי: התקנות מדברות על כל מיני חוקים איך לעבוד בקרבה למיתקן חי ובמיתקן חי.

<איגור סטפנסקי: זאת אומרת, כשיש מתח.

<איגור סטפנסקי: איך לעבוד, למי מותר לעבוד, איזה רישיונות צריכים להיות לבן אדם המוסמך לעבוד במיתקן חי, איזה מרחקים בטיחותיים צריכים להיות לעבודה במיתקן חי או בקרבתו.

<איגור סטפנסקי: את הדברים האלה התקנות אמורות להסדיר.

מיקי רוזנטל: התקנות באו להסדיר מצב שהתקנות הקודמות לא נתנו לו מענה ולא נתנו פתרונות?

מיקי רוזנטל: לשפר את המצב הקיים?

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: לשפר את המצב הקיים.

<איגור סטפנסקי: יש כמה הבדלים בין התקנות.

<איגור סטפנסקי: הרביזיה באה מכיוון שב-2008 יצאו תקנות עבודה במיתקן חי ובקרבתו ולאחר התקנות יש לנו מסגרת פירושים לתקנות ושאלות.

<איגור סטפנסקי: קיבלנו הרבה שאלות ובקשה מאנשים מקצועיים – חשמלאים, חשמלאים מוסמכים ומהנדסים - לפרש כל מיני תקנות.

מיקי רוזנטל: התייעצתם.

<איגור סטפנסקי: כן.

מיקי רוזנטל: זה חשוב מאוד כי אחת הטענות שאנחנו תמיד מקבלים היא שלא מתייעצים עם האנשים הרלוונטיים.

מיקי רוזנטל: כולם חושבים שהם נורא חכמים ונכון, כולם חכמים, ובכל זאת יש להתייעץ.

מיקי רוזנטל: עכשיו קראנו את דוח מבקר המדינה לגבי שינויים שעשו בתחבורה הציבורית, אבל לא התייעצו עם הנוסעים והתוצאה איומה ונוראית.

מיקי רוזנטל: אם כן, אתם התייעצתם.

מיקי רוזנטל: יופי.

<איגור סטפנסקי: התייעצנו ובעקבות השאלות נעשתה הרביזיה, כיוון שהבנו שאי אפשר לפרש הכול אלא כנראה צריך משהו לתקן.

<איגור סטפנסקי: לדוגמה, בחוץ לארץ, בארצות הברית עושים את העדכונים כל שנתיים.

<איגור סטפנסקי: אצלנו לוקח הרבה יותר זמן אבל בסופו של דבר צריך לעשות.

מיקי רוזנטל: ברשות

מיקי רוזנטל: כם, אני מבקש מראש סליחה כי אני לא מבין כל כך בענייני חשמל ולכן מן הסתם חלק מהדברים לא יהיו בהירים לי.

מיקי רוזנטל: אנחנו נשתדל שתבהירו לי את זה בשפה פשוטה בהתאם להיותי הדיוט בתחום.

מיקי רוזנטל: אנחנו יכולים להתחיל להקריא.

<שבתאי אלבוחר: תקנות החשמל (עבודה במיתקן חי או בקרבתו), התשע"ד-2013 בתוקף סמכותי לפי סעיף 13 לחוק החשמל התשי"ד-1954, באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, לפי סעיף 21א לחוק יסוד: הכנסת, בסעיף 2(ב) לחוק העונשין התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה: פרק א': פרשנות הגדרות בתקנות אלה – "בדיקת קבלה" – בדיקת ציוד במעבדה להתאמתו לדרישות התקן קודם הכנסתו לשימוש.

<שבתאי אלבוחר: "בדיקה תמוגרפית" – אבחון נקודות חמות במיתקני חשמל, באמצעות מצלמה רגישה לטמפרטורה.

<נעה בן שבת: זה מחליף את הבדיקה החשמלית שהייתה בתקנות הקודמות, נכון?

<איגור סטפנסקי: לא.

<איגור סטפנסקי: זה לא בדיוק.

<איגור סטפנסקי: הבדיקה החשמלית בתקנות הקודמות אומרת שבדיקת הפעילות והתקינות של מיתקן חשמלי.

<איגור סטפנסקי: כאן בדיקה חשמלית היא, אם אני זוכר נכון, אנחנו לא משתמשים במושג הזה, אז אין צורך בהגדרה.

<איגור סטפנסקי: לגבי בדיקת קבלה, בדיקת הקבלה היא ציוד שאמור להיות בשימוש בעבודות במיתקן חי ובקרבתו.

<איגור סטפנסקי: זה ציוד מיוחד, זה ציוד עם בידוד כאשר יש כל מיני דרישות לציוד הזה בתקנים בין לאומיים ובתקנים ישראליים.

מיקי רוזנטל: היועצת המשפטית של הוועדה אמרה לך שנגרעה הבדיקה החשמלית מהתקנות הקודמות.

<שבתאי אלבוחר: כן.

<שבתאי אלבוחר: מכיוון שאנחנו מחליפים את התקנות הקודמות.

<שבתאי אלבוחר: זה לא תיקון לתקנות הקודמות אלא פשוט מחליפים את כל הסט.

<שבתאי אלבוחר: לכן יש דברים שחוזרים ואנחנו עדיין צריכים אותם ברביזיה הזאת.

<שבתאי אלבוחר: לכן הם חוזרים בדיוק באותה מתכונת ללא שינוי.

<נעה בן שבת: הבדיקה התמוגרפית, אתם אומרים שזאת השיטה בה אתם משתמשים.

<איגור סטפנסקי: הבדיקה התרמוגרפית, פעם ראשונה בתקנות אנחנו משתמשים בהגדרה הזאת.

מיקי רוזנטל: זה כמו סי.טי.

מיקי רוזנטל: לקווי חשמל?

<איגור סטפנסקי: בדיוק.

<איגור סטפנסקי: עושים בשטח, לא הייתה הגדרה ואנחנו חושבים שזה מאוד חשוב שתהיה הגדרה ושהבדיקה הזאת תבצע.

<איגור סטפנסקי: לכן אנחנו התייחסנו אליה.

<שבתאי אלבוחר: "גודל מיתקן" – ערך הנקבע לפי זרם הכיול או הכיוונון של המפסק הראשי בלוח המזין את המיתקן או חלק ממנו שבו מבוצעת העבודה.

<שבתאי אלבוחר: "חיבור גלווני" – חיבור במתכוון בין שני מוליכים לצורך העברת זרם.

<שבתאי אלבוחר: "חשמלאי בעל רישיון המתאים לגודל המיתקן" – בעל רישיון המתאים לעוצמת הזרם במיתקן בו מבוצעת העבודה לרבות חשמלאי מסויג.

מיקי רוזנטל: מה זה חשמלאי מסויג?

<איגור סטפנסקי: בתקנות רישיונות יש כל מיני סוגים של חשמלאים.

<איגור סטפנסקי: יש את החשמלאי המוסמך, חשמלאי ראשי וכולי.

<איגור סטפנסקי: אחד מהרישיונות הוא חשמלאי מסויג.

<איגור סטפנסקי: המסויג מקבל את הרישיון לעבודה מסוימת במקום עבודתו.

<איגור סטפנסקי: הוא לא יכול להשתמש ברישיון שלו בכל מקום כפי שבא לו.

מיקי רוזנטל: זה רישיון בהתליה.

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: נותנים הקלה לבעלי מפעלים וכולי שהם יכולים להכשיר אדם מסוים, הוא יקבל ממשרד הכלכלה את הרישיון של חשמלאי מסויג והוא יכול לעבוד רק במקום העבודה הזה וגם בעבודה מסוימת ולא בכל העבודות.

<שבתאי אלבוחר: "מבודד" – מופרד מסביבתו מבחינה גלוונית על ידי חומר בידוד כדלקמן:

<שבתאי אלבוחר: במתח נמוך – בידוד העומד בתקן החל עליו.

<שבתאי אלבוחר: במתח גבוה – בידוד כפול וסיכוך מוארק.

<שבתאי אלבוחר: "מדידה במיתקן חשמל" – פעולה למדידת ערכים חשמליים לרבות בדיקת היעדר מתח.

<שבתאי אלבוחר: "מוליך" – גוף המיועד להעביר זרם חשמלי.

<שבתאי אלבוחר: "מיתקן" – מיתקן חשמלי, כהגדרתו בחוק.

<שבתאי אלבוחר: "מיתקן חי" – מיתקן או חלק ממנו (להלן – חלק חי) שמחובר למקור זינה בחיבור גלווני או השראתי, או שהוא טעון חשמל.

<שבתאי אלבוחר: "מעבדה" – מעבדה מוסמכת לפי חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ"ז-1997 שיש לה אמצעים מתאימים לבדיקת ציוד לעבודה במיתקן חי, כמפורט בתוספת השנייה.

<נעה בן שבת: המעבדה היא רק לבדיקת ציוד.

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: כשדיברנו לגבי בדיקת הקבלה, מעבדה עושה את הבדיקה.

<איגור סטפנסקי: מעבדה מוסמכת לפי חוק רשות המעבדות שנותנת את ההסמכות.

מיקי רוזנטל: למי שלא מכיר את התהליך, יש לכם הערות?

מיקי רוזנטל: זה הזמן להעיר אותן.

מיקי רוזנטל: אין הערות.

<שבתאי אלבוחר: "מתח גבוה" – מתח בין שני מוליכים כלשהם באותו מעגל העולה על 1000 וולט בזרם חילופין או 120 וולט בזרם ישר ואינו עולה על 52 קילוולט בזרם חילופין או 74 קילוולט בזרם ישר.

<שבתאי אלבוחר: "מתח נמוך" – מתח בין שני מוליכים כלשהם באותו מעגל העולה על 50 וולט בזרם חילופין או 120 וולט בזרם ישר ואינו עולה על 1000 וולט בזרם חילופין או 1500 וולט בזרם ישר.

<שבתאי אלבוחר: "ניקוי בהתזה" – ניקוי חלקים חיים של מיתקני חשמל באמצעות התזת חומרי ניקוי או מים.

<נעה בן שבת: נכון שבתקנות האלה פעם ראשונה אתם מתייחסים לנושא של ניקוי בהתזה?

<איגור סטפנסקי: פעם ראשונה.

<איגור סטפנסקי: בדיוק.

<איגור סטפנסקי: כמו שאמרתי, התייחסנו גם לשאלה לגבי הניקוי בהתזה.

<איגור סטפנסקי: ניקוי בהתזה, מכיוון שבשטח עושים דברים כאלה והניקוי הזה הוא דבר טוב, כמו בדיקה תרמוגרפית, אבל אף פעם לא הייתה הגדרה רשמית בתקנות.

<איגור סטפנסקי: לכן הכנסנו את זה.

<שבתאי אלבוחר: "עבודת חשמל" – התקנה, בדיקה, שינוי, תיקון או פירוק של מיתקן חשמלי, לרבות השגחה על ביצוע עבודה כאמור ועריכת תכנית טכנית לביצועה.

<שבתאי אלבוחר: "עבודה במיתקן חי" – עבודה שבה חשמלאי בה במגע עם חלק חי שאינו מבודד או חלק שאינו מבודד העלול להפוך לחי בשעת ביצוע העבודה במיתקן, לרבות כל עבודה הכרוכה בחדירה של חלק כלשהו מגוף החשמלאי או ציוד שבידו לתחום עבודה במיתקן חי, למעט מדידה במיתקן כמפורט בתקנה 14, בדיקה תרמוגרפית כמפורט בתקנה 15 וניקוי בהתזה כמפורט בתקנה 16.

<שבתאי אלבוחר: "עבודה בקרבת מיתקן חי" – עבודה שבה חשמל

<שבתאי אלבוחר: אי או עובד חודר לתחום הקרבה למיתקן חי עם חלק כלשהו מגופו או מציוד שבידו, למעט עבודה במקום בו קיים מחסום פיסי קבוע מחומר מתכתי מוארק או מחומר מבודד מתאים, המונע חדירה לתחום מיתקן חי.

<נעה בן שבת: בתקנות אחר כך יש לכם הסדרים על המחיצות, היריעות והמסכים שאפשר להתקין, אבל כאן אתם אומרים שבכלל זה לא נחשב לעבודה בקרבת מיתקן חי, גם אם זה קרוב בגלל שיש מחיצה או שיש מחסום פיזי.

<נעה בן שבת: זה לא אותו מחסום פיזי בו מדובר?

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: יש למשל מיתקן חי ואם אתה תשים את המחיצה מגבס למשל, אתה כבר נמצא מהצד השני ואתה כבר לא בקרבה.

<איגור סטפנסקי: אני רוצה להבהיר שאני מקווה שכולם מבינים שאנחנו מדברים על עבודה במיתקן חי או בקרבתו.

<איגור סטפנסקי: זאת אומרת, זאת לא כל עבודה עם כל מיתקן.

<איגור סטפנסקי: מיתקן אפילו בלי חשמל, התקנות לא חלות.

מיקי רוזנטל: ברור.

מיקי רוזנטל: זה לא מיתקן חי.

<איגור סטפנסקי: לכן יש כל מיני דרישות מאוד קשות אחר כך לעבודה במיתקן חי ובקרבתו.

<איגור סטפנסקי: יש כל מיני דרישות לגבי כמה אנשים, שני אנשים, צוות שצריך להיות ודרישות להדרכות שצריך להעביר ראש הצוות.

<איגור סטפנסקי: שמת מחיצה, אתה פטור, אתה יכול לעבוד כמו בן אדם.

<שבתאי אלבוחר: "ציוד" – אביזרים וכלים המשמשים לעבודה במיתקן חי אטו בקרבת מיתקן חי.

<שבתאי אלבוחר: "קשת חשמלית" – זרם חשמלי העובר דרך אוויר או גזים בטמפרטורה גבוהה כתוצאה מירידת ערך הבידוד של האוויר או הגז.

<שבתאי אלבוחר: "רדיוס DL" – ערך המגדיר את תחום העבודה במיתקן חי.

<שבתאי אלבוחר: "רדיוס DV" – ערך המגדיר את המרחק בין חלק חי של מיתקן לבין הקצה החיצוני של לתחום הקרבה למיתקן חי, לפי איורים 1, 2 ו-3 והטבלה שבתוספת הראשונה.

<שבתאי אלבוחר: "תחום העבודה במיתקן חי" – תחום המקיף חלקים חיים ברדיוס DL מסביב לחלק חי, לפי איורים 1, 2 ו-3 והטבלה שבתוספת הראשונה, לפי המתח הנקוב של המיתקן.

<שבתאי אלבוחר: "תחום הקרבה למיתקן חי" – תחום שמעבר לרדיוס DL ועד קצה רדיוס DV, לפי איורים 1, 2 ו-3 והטבלה שבתוספת הראשונה.

<שבתאי אלבוחר: "תקן" – תקן מן המפורטים בתוספת השנייה, שכולם פתוחים לעיון הציבור במשרדי מכון התקנים הישראלי.

<נעה בן שבת: באיזה מובן התקנים האלה פתוחים לעיון הציבור?

<נעה בן שבת: כל אחד יכול לעיין?

<שבתאי אלבוחר: כל אחד יכול לבוא ולדרוש.

<איגור סטפנסקי: יש את הספרייה במכון התקנים וכל אחד יכול לעיין ללא תשלום.

מיקי רוזנטל: אתם מתכוונים שזה יהיה גם באתר האינטרנט?

<איגור סטפנסקי: לא.

<איגור סטפנסקי: אנחנו לא יכולים מכיוון שזה עולה כסף.

<איגור סטפנסקי: אם בן אדם רוצה לעיין במכון התקנים, בבקשה אבל לקחת ולצלם, הם גובים כסף.

<שבתאי אלבוחר: לעומת זאת, נראה שבתקן ישראלי יש הפניה לאתר האינטרנט.

מיקי רוזנטל: כן, כי העניין הזה של שקיפות חשוב.

<שבתאי אלבוחר: בתקן ישראלי יש הפניה ומי שמחפש, יכול למצוא ואז לדעת יותר במה מדובר.

<שבתאי אלבוחר: "תקן ישראלי" – תקן ישראלי (ת"י) כמשמעותו בחוק התקנים, התשי"ג-1953 (להלן – חוק התקנים), וכתוקפו מזמן לזמן לפי חוק התקנים, שעותק שלו פתוח לעיון הציבור במשרדי מכון התקנים הישראלי, והפניה אליו מצוינת באתר האינטרנט של משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים שכתובתו .

<שבתאי אלבוחר: בהיעדר הפניה כאמור, לא יהיה תוקף לתקן ישראלי לעניין תקנות אלה.

<נעה בן שבת: אתה רוצה שנקרא לסירוגין, אתה ואני?

<שבתאי אלבוחר: בינתיים אני בסדר.

<שבתאי אלבוחר: זה תרגיל טוב.

<שבתאי אלבוחר: אם אני יכול לקרוא את זה, אני יכול לקרוא כל דבר.

<שבתאי אלבוחר: פרק ב': עבודה במיתקן חי תנאים שבהם מותרת עבודה במיתקן חי לא תבוצע עבודה במיתקן חי במתח נמוך או במתח גבוה אלא אם כן הפסקת האספקה החשמלית למיתקן עלולה לגרום לאחד מאלה: סכנה לחיי אדם או לבריאותו.

<שבתאי אלבוחר: שיבוש בתהליכי ייצור המחייבים אספקת חשמל רציפה.

<שבתאי אלבוחר: שיבוש בקיום שירותים לציבור.

<שבתאי אלבוחר: שיבוש באספקת חשמל ממערכת החשמל של בעל רישיון ספק שירות חיוני כמשמעותו בחוק משק החשמל, התשנ"ו-1996.

<שבתאי אלבוחר: על אף האמור בתקנת משנה (א), עבודות מפורטות להלן אפשר לבצען במיתקן חי: החלפת מכשיר מדידה, אביזר פיקוד, אביזר הגנה או מיתוג המותקן במעגל פיקוד של עד 10 אמפר.

<שבתאי אלבוחר: החלפת, ניתוק, חיבור, בדיקת מכשיר למניית אנרגיה ובלבד שיתקיימו כל אלה: קיים קושי באיתור מאבטחי המיתקן או אותם מאבטחים משמשים להגנה על מספר מיתקנים.

<שבתאי אלבוחר: עוצמת הזרם של המיתקן אינה עולה על 100 אמפר.

<שבתאי אלבוחר: ההחלפה מבוצעת בהתאם להוראה בכתב של חשמלאי הנדסי לפחות.

<נעה בן שבת: למה מאפשרים לעשות את הפעולות האלה גם במיתקן חי?

<נעה בן שבת: בגלל שהזרם נמוך?

<איגור סטפנסקי: זאת אחת הסיבות לרביזיה.

<איגור סטפנסקי: מכשיר מדידה למשל, יש לנו לוח חשמל ויש לנו אמפרמטר בלוח.

<איגור סטפנסקי: לפי התקנות ב-2008 חשמלאי אחד לא יכול לבצע את זה כי הוא צריך או לסגור את הכול על לוח החשמל, זאת אומרת, לא הייתה אספקת חשמל לכל המיתקן – למפעל או למלון או למקום אחר – או הוא צריך להיות שני אנשים.

<איגור סטפנסקי: בסך הכול מה שהוא צריך זה לפתוח דלת ולהחליף את האמפרמטר הזה.

<נעה בן שבת: זאת לא פעולה מסוכנת ברמת הסיכון?

<איגור סטפנסקי: לא.

<איגור סטפנסקי: גם כאן יש סכנה אם אני מכניס את האצבע.

מיקי רוזנטל: יש כאן סכנה סבירה שאדם מקצועי מודע לה ויודע לבצע אותה בלי לסכן את עצמו.

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: נכון.

<איגור סטפנסקי: חוץ מזה, אנחנו לא צריכים לשכוח שאנחנו מדברים על חשמלאים עם רישיון מתאים שעברו את ההכשרה והם חשמלאים.

<איגור סטפנסקי: לא כל בן אדם יכול להתעסק בזה.

<שבתאי אלבוחר: תנאים בהם אסורה עבודה במיתקן חי על אף האמור בתקנה 2, לא תבוצע עבודה – במיתקן חי פנימי הנמצא במבנה בעל תקרה וקירות, בזמן סופת ברקים.

<שבתאי אלבוחר: במיתקן חי שאינו נמצא במבנה בעל תקרה וקירות, בזמן מזג אוויר סוער כגון גשם שוטף, סופת ברקים או רוחות חזקות.

<שבתאי אלבוחר: במיתקן חי אם מצויים בו גזים, או חומרים דליקים או נפיצים אחרים.

<שבתאי אלבוחר: גורם מבצע עבודה במיתקן חי עבודה במיתקן חי תיעשה בידי צוות חשמלאים כמפורט להלן: אחד מחברי הצוות יהיה אחראי על ביצוע העבודה (להלן – האחראי).

<שבתאי אלבוחר: האחראי יהיה בעל רישיון חשמלאי המתאים לגודל המיתקן.

<שבתאי אלבוחר: האחראי יהיה נוכח במקום בעת ביצוע העבודה וישגיח במשך כל זמן ביצועה.

<שבתאי אלבוחר: חשמלאי אחר, אחד לפחות בצוות, יהיה בעל רישיון המתאים לגודל המיתקן או רישיון מסוג הנמוך ממנו בדרגה אחת.

<נעה בן שבת: בתקנות הקודמות דובר על כך ששאר חברי הצוות לכאורה היו צריכים להיות חשמלאים באותו סוג של רישיון וכאן מדובר רק על חשמלאי אחד נוסף.

<איגור סטפנסקי: כן.

<נעה בן שבת: אם יש צוות של שניים, זה אותו הדבר, אבל אם יש צוות של שלושה, בעצם החשמלאי השלישי יכול להיות בדרגה אחרת.

מיקי רוזנטל: אני הייתי מבקש, בנוסף להערה הזאת, שתסבירו את ההיגיון של הדבר הזה.

מיקי רוזנטל: למה צריך צוות וכולי?

מיקי רוזנטל: למה לא אדם אחד?

<איגור סטפנסקי: אנחנו אומרים עבודה במיתקן חי או בקרבתו.

<איגור סטפנסקי: העבודה מסוכנת ביותר כי כמו שאנחנו מכירים את החשמל, אתה לא רואה ואתה לא מריח והדבר מאוד מסוכן.

<איגור סטפנסקי: לצערנו זה יכול להרוג.

<איגור סטפנסקי: זאת אומרת, כשבן אדם בא לעבוד במיתקן חי, ההיגיון הוא שהוא לא יהיה לבד אלא שמישהו יעמוד לידו ויכול להזהיר אותו.

<איגור סטפנסקי: אני יכול לספר לכם מהניסיון שלי עת עבדתי בלוח.

<איגור סטפנסקי: לא תמיד עבדתי במשרד התשתיות.

<איגור סטפנסקי: היה אתי בן אדם בזמן שאני עבדתי בלוח החשמל הגדול.

<איגור סטפנסקי: תוך כדי העבודה התחלתי להרים את הראש, ואפילו לא הרגשתי אבל היה שם פס ספירה, פסים עם חשמל שהיו מעל הראש שלי, ואם הוא לא היה, הייתי יכול להתחשמל.

<איגור סטפנסקי: לכן הרעיון שצריכים לעבוד לפחות שני אנשים .

<איגור סטפנסקי: לגבי הרישיונות.

<איגור סטפנסקי: חשבנו האם יש צורך לדרוש שכל החשמלאים יהיו בגודל המיתקן והגענו להחלטה לא, כי יש לנו אחד שהוא ממש צריך להיות בגודל המיתקן – זאת אומרת, ההנדסאי, חשמלאי ראשי או משהו כזה – והשני צריך אחד פחות.

<איגור סטפנסקי: זאת אומרת, נתנו את ההקלה.

מיקי רוזנטל: כמה דירוגים יש בכלל אצל החשמלאים?

<איגור סטפנסקי: 13.

<נעה בן שבת: העובדה שהיה תיקון לחוק שעדיין לא נכנס לתוקף ושמותנה בתקנות, היא לא מפריעה לכם?

<נעה בן שבת: ברגע שישונו התקנות, תצטרכו לתקן גם את התקנות האלה.

<איגור סטפנסקי: איזה תקנות?

<נעה בן שבת: תקנות החשמל (רישיונות).

<איגור סטפנסקי: לא, אנחנו לא צריכים לשנות.

<נעה בן שבת: הכול יישאר?

<נעה בן שבת: המהנדס, ההנדסאי, המוסמך והמסוים?

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: זה היה בתיאום עם מה שנקבע בתקנות רישיונות.

<שבתאי אלבוחר: מספר כל חברי הצוות, ובכלל זה האחראי, יהיה: במיתקן חי במתח נמוך – שני חשמלאים לפחות.

<שבתאי אלבוחר: במיתקן חי במתח גבוה – שלושה חשמלאים לפחות.

<שבתאי אלבוחר: עבודה במיתקן חי תבוצע בהתאם להוראות בכתב הנוגעות למיתקן בו מבוצעת העבודה שיינתנו על ידי חשמלאי בעל רישיון: במתח נמוך - במיתקן בעל עוצמת זרם עד 630X3 אמפר – חשמלאי הנדסאי לפחות.

<שבתאי אלבוחר: במיתקן בעל עוצמת זרם מעל 630X3 אמפר – חשמלאי מהנדס.

<נעה בן שבת: כאן יש החמרה.

<נעה בן שבת: נכון?

<איגור סטפנסקי: לא.

<איגור סטפנסקי: זאת לא החמרה.

<איגור סטפנסקי: היו שאלות לגבי ההנדסאים.

<איגור סטפנסקי: הם רצו שיהיה יותר מפורט בתקנות ויהיה כתוב מתי הוא כן יכול לעבוד ומתי הוא לא יכול לעבוד.

<איגור סטפנסקי: בהתאם לתקנות רישיונות, ההנדסאי יכול לעבוד עד 630 אמפר.

<איגור סטפנסקי: אז הכנסנו לכאן את המספרים ואמרנו שעד 630 אמפר צריך להיות הנדסאי לפחות, בוודאי שמהנדס כן יכול מכיוון שזאת דרגה מעל, ומעל 630 הוא לא יכול להיות הנדסאי כי לפי הרישיונות הוא לא יכול.

<איגור סטפנסקי: לפני כן היה כתוב רישיון חשמלאי הנדסאי או חשמלאי מהנדס ואז עלו שאלות עד איזה אמפר יכול לעבוד ההנדסאי, מכיוון שברישיון כתוב 630 אמפר.

<איגור סטפנסקי: אנחנו הכנסנו את זה לכאן כדי שיהיה מפורט ושלא יתעוררו שאלות.

<שבתאי אלבוחר: במתח גבוה – חשמלאי מהנדס.

<שבתאי אלבוחר: על אף האמור בתקנות משנה (ב) ו-(ג) יכול שעבודות לפי תקנה 2(ב) יבוצעו בידי חשמלאי יחיד בעל רישיון חשמלאי מוסמך לפחות או חשמלאי מסוים.

<נעה בן שבת: אלה לא אותן עבודות שדיברנו עליהן קודם של החלפת האבזר?

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: לפי תקנה 2(ב).

<איגור סטפנסקי: כן.

<נעה בן שבת: וזה בסדר גם אם הוא רק חשמלאי מוסמך ולא חשמלאי מהנדס.

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: זה בסדר.

<בוריס שוורץ: זה לא רק.

<בוריס שוורץ: זה די גבוה.

<שבתאי אלבוחר: חל שינוי כציוד או במבנה של המיתקן או בשיטת העבודה, לאחר מתן הוראות כאמור בתקנת משנה (ג) או בתקנה 2(ב)(2)(ג) לפי העניין, יינתנו הוראות חדשות לביצוע העבודה באותו מיתקן.

מיקי רוזנטל: מי ייתן את ההוראות?

<איגור סטפנסקי: לפי המיתקן, או הנדסאי או מהנדס.

<שבתאי אלבוחר: תפקידי האחראי לפני כל עבודה שמבצע צוות, יפעת האחראי כדלקמן:

<שבתאי אלבוחר: יפרט לכל אחד מחברי הצוות את ההוראות כאמור בתקנה 4(ג) או (2)(ב)(2)(ג) לפי העניין ויתעד בכתב:

<שבתאי אלבוחר: הסיבה לביצוע העבודה במיתקן חי, מהסיבות המנויות בתקנה 2.

<שבתאי אלבוחר: מטרת העבודה ומהותה.

<שבתאי אלבוחר: חלוקת העבודה בין חברי הצוות.

<שבתאי אלבוחר: הסיכונים האפשריים במהלך ביצוע העבודה ואמצעי הבטיחות הנדרשים.

<שבתאי אלבוחר: גבולות מקום העבודה.

<שבתאי אלבוחר: יוודא שכל חברי הצוות הבינו את כל ההוראות הנוגעות לביצוע העבודה.

<שבתאי אלבוחר: יוודא שעמדת העבודה של כל אחד מחברי הצוות תהיה יציבה ובטיחותית, ותאפשר לו פעולה חופשית בשתי ידיו.

<שבתאי אלבוחר: אמצעי בטיחות – עבודה במיתקן חי לא תבוצע עבודה במיתקן חי אלא אם כן ננקטו אמצעי הבטיחות הנדרשים, לפי תנאי המקום, כדי למנוע הלם חשמלי או פגיעת קשת חשמלית, כמפורט להלן: בידוד חלקי המיתקן באופן המונע אפשרות של מגע בחלק חי, למעט החלק שנמצא בטיפולך.

<שבתאי אלבוחר: בידוד הסביבה שבה מתבצעת העבודה באופן המונע סכנת הלם חשמלי או פגיעת קשת חשמלית.

<שבתאי אלבוחר: בידוד חלקי המיתקן והסביבה בה מתבצעת העבודה, יותקן באופן שאינו מאפשר את תזוזתו באקראי.

<שבתאי אלבוחר: תיחום סביבת העבודה לשם אזהרת הציבור והרחקתו, באמצעות סרטי אזהרה, שלטי אזהרה או אמצעים אחרים המתאימים למקום העבודה ונסיבותיה.

<שבתאי אלבוחר: ביצוע העבודה באור יום או בתאורה מלאכותית בעוצמה המאפשרת ראייה ברורה ונוחה של חלקי המיתקן, לרבות זיהוי צבעים.

<שבתאי אלבוחר: שימוש בציוד המתאים לאותה עבודה.

<שבתאי אלבוחר: שימוש בציוד מגן אישי המתאים לאותה עבודה, כמפורט בתוספת השנייה.

<שבתאי אלבוחר: שימוש בבגדים העשויים כותנה או חומר אחר בעל תכונות דומות כדי להקטין נזק אפשרי לעובד במקרה של הופעת קשת חשמלית.

<שבתאי אלבוחר: ציוד לעבודה במיתקן חי המבצע עבודה במיתקן חי, לרבות כאמור בתקנה 2(ב) ישתמש בציוד אליו מתלווה תעודה או עליו צוין בתווית או בסימון אחר שהוא מתאים להוראות התקן לפי הרשימה שבתוספת השנייה.

<שבתאי אלבוחר: לתיעוד המצביע על התאמה להוראות התקן יישמר בידי בעל הציוד או בידי מבצע העבודה במיתקן חי כל עוד הציוד בשימוש.

<שבתאי אלבוחר: בידוד המגן מפגיעת הלם חשמלי או קשת חשמלית יהיה במצב תקין לפני תחילת העבודה ובזמן העבודה.

<שבתאי אלבוחר: נתגלה ליקוי בציוד או בבידוד כאמור בתקנת משנה (א) או (ב),ד אין להשתמש בו בעבודה במיתקן חי אלא אם כן תוקן.

<שבתאי אלבוחר: אופן השימוש, צורת האחסון והתחזוקה, השינוע, הביקורת והבדיקות התקופתיות של הכלים והציוד המשמשים לעבודה במיתקן חי יוסדרו באמצעות הוראות טכניות בכתב של חשמלאי מהנדס.

<נעה בן שבת: גם כאן לא מדובר על הנדסאי אלא רק על מהנדס.

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: אנחנו לא מדברים על כך שחשמלאי מהנדס חייב להיות עובד קבוע במקום.

<איגור סטפנסקי: יש למשל מהנדס חשמל והוא נותן את ההוראות בכתב למנהל תחזוקה במלון כלשהו.

<איגור סטפנסקי: הוא אומר שצריך להיות 1, 2, 3 והבן אדם ממלא אחר ההוראות האלה.

<איגור סטפנסקי: הוא לא חייב להיות שם כל הזמן.

<איגור סטפנסקי: אם משהו השתנה, הוא צריך לעשות את העדכון.

<שבתאי אלבוחר: ציוד יאוחסן במקום מוצל, מאוורר, נקי ויבש ולא ייחשף לקרינה ישירה של שמש, לחום, לשמן או למאמצים מכניים העלולים לפגום בו.

<שבתאי אלבוחר: בדיקת ציוד לעבודה במיתקן חי ציוד לעבודה במיתקן חי ייבדק בדיקת קבלה.

<שבתאי אלבוחר: ציוד כמפורט להלן ייבדק, נוסף על בדיקת הקבלה, בדיקה חשמלית תקופתית במעבדה: ציוד למתח נמוך – כפפות גומי (Class 0;00) – אחת לשנה לפחות.

<שבתאי אלבוחר: ציוד למתח גבוה –

<שבתאי אלבוחר: במת הרמה מבודדת, שרוול גומי, כיסוי מבודד, יריעת גומי – אחת לשנה לפחות.

<שבתאי אלבוחר: מוט מבודד למתח גבוה – אחת לשנתיים לפחות.

<שבתאי אלבוחר: ציוד לעבודה במיתקן חי ייבדק באופן חזותי לפני כל שימוש בו לגבי שלמות, ניקיון ותקינות.

<שבתאי אלבוחר: פרק ג': עבודה בקרבת מיתקן חי הגורם המבצע במיתקן חי עבודה במיתקן חי תבוצע על ידי צוות חשמלאים.

<שבתאי אלבוחר: אחד מחברי הצוות יהיה אחראי על ביצוע העבודה (להלן – אחראי עבודה).

<שבתאי אלבוחר: אחראי עבודה יהיה חשמלאי בעל רישיון המתאים לגודל המיתקן ויהיה נוכח במקום ביצוע העבודה וישגיח במשך כל זמן ביצועה.

<שבתאי אלבוחר: תפקידי אחראי עבודה יהיו כמפורט בתקנה 5, בשינויים המחויבים.

<שבתאי אלבוחר: אחד החשמלאים האחרים בצוות לפחות יהיה בעל רישיון חשמלאי כלשהו.

<שבתאי אלבוחר: לאחר שיושמו כל אמצעי הבטיחות כמפורט בתקנה 10 יכול שיעבדו בקרבת מיתקן חי גם עובדים אינם בעלי רישיון חשמלאי שמבצעים עבודה אינה עבודת חשמל.

<נעה בן שבת: זה רק בגלל שאנחנו מדברים על רק בקרבת מקום חי.

<איגור סטפנסקי: נכון.

<איגור סטפנסקי: לכן עשינו את שני הפרקים, כאילו פרק ב' ופרק ג'.

<איגור סטפנסקי: בקרבה אפשר לתת הקלה לעומת מה שאנחנו דורשים בעבודה במיתקן חי.

<נעה בן שבת: לעניין הנוסח.

<נעה בן שבת: אני חושבת שלא אומרים חשמלאי אחד לפחות אלא צריך רק חשמלאי אחד נוסף בצוות.

<נעה בן שבת: במהות אתם רוצים שיהיה אחראי ועוד אדם נוסף בקרבת מיתקן חי.

<שבתאי אלבוחר: מה את מציעה?

<שבתאי אלבוחר: זה ב-9(ג).

<נעה בן שבת: כן, בסעיף 9(ג).

<נעה בן שבת: בצוות יהיה חשמלאי אחד נוסף לפחות.

<איגור סטפנסקי: לא.

<איגור סטפנסקי: עבודה בקרבת מיתקן חי תבוצע על ידי צוות חשמלאים.

<איגור סטפנסקי: אנחנו לא אומרים כמה יהיו בצוות, שני חשמלאים, שלושה או ארבעה.

<איגור סטפנסקי: אנחנו אומרים שאחד חייב להיות אחראי והוא צריך להיות חשמלאי בעל רישיון מתאים לגודל המיתקן.

<איגור סטפנסקי: השני, האחר, צריך להיות - לפחות אחד מהצוות – חשמלאי עם רישיון כלשהו.

<נעה בן שבת: ויכול להיות שיהיו יותר חשמלאים.

<איגור סטפנסקי: יכול להיות.

<איגור סטפנסקי: אם יהיה למשל אדם שלישי, אנחנו לא אומרים שהוא צריך להיות חשמלאי כי יכול להיות שהוא רק החזיק את הכלים.

<איגור סטפנסקי: הוא לא חייב להיות חשמלאי.

<שבתאי אלבוחר: נשאיר את זה כך.

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: זה יכול להישאר כך.

<שבתאי אלבוחר: אמצעי בטיחות – עבודה בקרבת מתקן חי לא תבוצע עבודה בקרבת מיתקן חי אלא אם כן ננקטו אמצעי הבטיחות הנדרשים, לפי תנאי המקום, כדי למנוע הלם חשמלי או פגיעת קשת חשמלית, והמבטיחים שלא תהיה חדירה לתחום העבודה במיתקן חי כמפורט להלן: התקנת מחיצות, יריעות או כיסויים מבודדים או בהיעדר אפשרות להתקינם, ביצוע העבודה בפיקוח צמוד של אחראי העבודה, שישגיח על כך שבשום שלב של העבודה לא יחדור כל חלק מגופו של עובד או כלי עבודה שבידו לתחום המיתקן החי.

<שבתאי אלבוחר: מחיצות, יריעות, כיסויים ואמצעי בטיחות אחרים יותקנו באופן שאינו מאפר את תזוזתם באקראי.

<שבתאי אלבוחר: תיחום סביבת העבודה לשם אזהרת הציבור והרחקתו, באמצעות סרטי אזהרה, שלטי אזהרה או אמצעים אחרים המתאימים למקום העבודה ונסיבותיה.

<שבתאי אלבוחר: ביצוע העבודה באור יום או בתאורה מלאכותית בעוצמה המאפשרת ראייה ברורה ונוחה של חלקי המיתקן, לרבות זיהוי צבעים.

<שבתאי אלבוחר: שימוש בציוד מגן אישי המתאים לאותה עבודה.

<שבתאי אלבוחר: ציוד לעבודה בקרבת מיתקן חי ציוד לעבודה בקרבת מיתקן חי יתאים לנדרש בתקנה 7, בשינויים המחויבים.

<שבתאי אלבוחר: בדיקת ציוד לעודה בקרבת מיתקן חי ציוד לעבודה בקרבת מיתקן חי ייבדק כדלקמן: מחיצות, מוטות, יריעות וכיסויים המיועדים לעבודה בקרבת מיתקן חי במתח גבוה, ייבדקו בדיקה חשמלית במעבדה, אחת לשנתיים לפחות.

<שבתאי אלבוחר: על אף האמור בפסקה (1), מחיצות, מוטות, יריעות וכיסויים כאמור המאוחסנים באופן קבוע בחדרי חשמל, יכול שייבדקו אחת לארבע שנים לפחות.

<שבתאי אלבוחר: מחיצות, יריעות מותקנים מחיצה, יריעה או כיסוי במרחק שווה או עולה על המפורט בטבלה שבתקנת משנה (ב) מחלק של מיתקן חי, מותר להתקרב עד למגע במחיצה, היריעה או הכיסוי, מהצד בו לא נמצא מיתקן החי.

<שבתאי אלבוחר: תחום העבודה במיתקן חי או בקרבת מיתקן חי ביחס לאמור מצוין באיור 2 בתוספת הראשונה.

<שבתאי אלבוחר: אם המחיצה, היריעה או הכיסוי מותקנים במרחק הקטן ממיתקן חי כמפורט בטבלה שלה

<שבתאי אלבוחר: לן או שאין אפשרות לדעת מה המרחק, יש להתייחס לעבודה מאחוריהם כאל עבודה בקרבת מיתקן חי.

<שבתאי אלבוחר: תחום העבודה במיתקן חי או בקרבת מיתקן חי ביחס לאמור מצוין באיור 3 שבתוספת הראשונה.

<שבתאי אלבוחר: צריך לקרוא את הטבלה?

<נעה בן שבת: לא.

<נעה בן שבת: נציין שזאת הטבלה שמופיעה כאן.

<שבתאי אלבוחר: נדלג על הטבלה.

<שבתאי אלבוחר: התקנה או הסרה של מחיצה, יריעה או כיסוי שכרוכה בחדירה לתחום מיתקן חי, תבוצע כעבודה במיתקן חי או לאחר הפסקת המתח למיתקן.

<שבתאי אלבוחר: מחיצות, יריעות וכיסויים יתאימו למתח הנקוב של המיתקן ויהיו במצב תקין לפני תחילת העבודה ובזמן העבודה.

<שבתאי אלבוחר: המבצע עבודה במיתקן חי או בקרבתו יכול להשתמש בציוד מגן אישי ייעודי המתאים לשימוש לעבודות במיתקן חי או בקרבתו במתח נמוך, במקום מחיצות, יריעות או כיסויים מבודדים.

<נעה בן שבת: זה באמת שקול זה כנגד זה?

<נעה בן שבת: ציוד מגן אישי הוא באמת שקול למחיצות וליריעות?

<נעה בן שבת: במחיצה ויריעה אתה באמת נמצא מחוץ לתחום של המיתקן החי ובציוד מגן אישי אתה לא נמצא מחוץ לתחום.

<נעה בן שבת: אתם יכולים לעשות או מסכים או יריעות או בציוד מגן אישי.

<נעה בן שבת: האם זה שקול זה כנגד זה או שזה בעצם לא אותו הדבר?

<בוריס שוורץ: המחיצה באה למנוע חדירה של חלקי גוף וחדירה של כלים שלא מתאימים לעבודה במיתקן חי.

<בוריס שוורץ: כל אחד שעובד במיתקן חי, הוא מצויד בנוסף לציוד מגן אישי גם בכלי עבודה מאוד מאוד מיוחדים, מבודדים.

<בוריס שוורץ: כלומר, הוא באופן ישיר נוגע במוליך חשוף שנמצא במתח כי אחרת הוא לא יכול לבצע את העבודה ולכן זה בסדר.

<נעה בן שבת: זה אומר במקום המחיצה?

<בוריס שוורץ: כן.

<בוריס שוורץ: כלי עבודה הוא למעשה בעל בידוד כזה שהוא שווה ערך למחיצה.

<נעה בן שבת: כל הנושא של המחיצות והיריעות והכיסויים, זה היה בתקנות הקודמות אבל לא באותה מידת פירוט.

<נעה בן שבת: נכון?

<איגור סטפנסקי: נכון.

<איגור סטפנסקי: תמיד אלו היו הדרישות.

<שבתאי אלבוחר: פרק ד': מדידה במיתקן חי מדידה במיתקן חי מדידה במיתקן חי במתח נמוך תבוצע - בידי חשמלאי בעל רישיון חשמלאי מוסמך לפחות או חשמלאי מסויג.

<שבתאי אלבוחר: באמצעות מכשירי מדידה תקניים ומתאימים שתקינותם נבדקה קודם השימוש, ובמידת הצורך גם אחריו.

<שבתאי אלבוחר: מדידה במיתקן חי במתח גבוה תבוצע - בידי חשמלאי בעל רישיון חשמלאי טכנאי לפחות או חשמלאי מסויג.

<שבתאי אלבוחר: באמצעות מכשירי מדידה תקניים ומתאימים שתקינותם נבדקה קודם השימוש, ובמידת הצורך גם אחריו.

<נעה בן שבת: בתקנות הקודמות דובר על חשמלאי לפי גודל המיתקן וכאן אתם אומרים דווקא חשמלאי מוסמך או מסויג או חשמלאי טכנאי או מסויג.

<נעה בן שבת: זאת העלאת רמת הדרישות או הורדה?

<איגור סטפנסקי: לא.

<איגור סטפנסקי: כשאנחנו דיברנו על גודל המיתקן, אם אנחנו ניקח מתח גבוה, אם נסתכל בתקנות הרישיונות כתוב שהעבודות מותרות לחשמלאי טכנאי וכאן מופיע מיתקן חשמלי בעל מתח גבוה.

<איגור סטפנסקי: אם אנחנו ניקח למשל את המותרות לחשמלאי ראשי, אין כאן מתח גבוה.

<איגור סטפנסקי: לעסוק בביצוע עבודות בהשגחתו ובנוכחותו של בעל רישיון חשמלאי.

<איגור סטפנסקי: זה מה שמותר לחשמלאי שהרישיון שלו מתחת לחשמלאי טכנאי.

<איגור סטפנסקי: זאת אומרת, חשמלאי ראשי למשל לא יכול לעבוד לבד ולעשות כל מיני עבודות במיתקן מתח גבוה ואילו חשמלאי טכנאי כן יכול.

<נעה בן שבת: כאשר אתה מדבר על המדידה, במתח נמוך ובמתח גבוה, זה בעצם אותו הדבר כמו מה שהיה קודם.

<נעה בן שבת: אתם לא קוראים לזה אותו הדבר אבל לפי סוגי הרישיונות, זה בעצם אותו הדבר.

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: לפי סוגי רישיונות, כן.

<איגור סטפנסקי: שוב, זה פשוט יותר מדויק.

<איגור סטפנסקי: שיהיה ברור ושלא יהיו שאלות.

<שבתאי אלבוחר: קיים סיכון למגע מקרי של חלקי גוף האדם בחלק חי, ינקוט החשמלאי באמצעים מתאימים שימנעו הלם חשמלאי או קשת חשמלית, באמצעות שימוש במחיצות, יריעות או כיסויים מבודדים או לחילופין בציוד מגן אישי כגון כפפות מבודדות, משקפי מגן או מגן פנים.

<נעה בן שבת: אני רוצה לציין כאן שאנחנו הצענו להוריד את הנושא של קצר.

<נעה בן שבת: קצר לא נדרש כאן, נכון?

<נעה בן שבת: במקור היה הלם חשמלי או קשת חשמלית או קצר.

<נעה בן שבת: בסופו של דבר הקצר לא רלוונטי כאן.

<איגור סטפנסקי: כן.

<נעה בן שבת: גם כאן אנחנו מדברים על כך שהוא יכול להשתמש או בציוד מגן אישי או ביריעות והמחיצות.

<איגור סטפנסקי: כן.

<שבתאי אלבוחר: פרק ה': שונות בדיקה תרמוגרפית בדיקה תרמוגרפית במיתקן מתח נמוך תבוצע בידי חשמלאי בעל רישיון חשמלאי מוסמך לפחות או חשמלאי מסויג.

<שבתאי אלבוחר: בדיקה תרמוגרפית במיתקן מתח גבוה תבוצע בידי חשמלאי בעל רישיון חשמלאי טכנאי לפחות או חשמלאי מסויג.

<שבתאי אלבוחר: על אף האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב), עובד שאינו בעל רישיון חשמלאי מתאים יכול לבצע בדיקה תרמוגרפית בתנאי שהבדיקה תבוצע בנוכחותו והשגחתו של חשמלאי בעל רישיון מתאים.

<נעה בן שבת: זה אדם שבכלל אין לו הכשרה לתחום או שיש לו הכשרה?

<איגור סטפנסקי: לגבי בדיקות תרמוגרפיות, שוב, גם את החקיקה צריך להתאים למה שקורה כבר שנים.

<איגור סטפנסקי: מי שהתחיל לעשות בדיקות תרמוגרפיות, היו אלה אנשים שהם לא היו חשמלאים ולא היו להם רישיונות.

<איגור סטפנסקי: מה הם עושים?

<איגור סטפנסקי: הם פותחים את הלוח ועושים את הצילומים, כמו רנטגן.

<איגור סטפנסקי: עושים את הצילומים של חוטים, של מפסקים ולפי טמפרטורה אחר כך בתמונות רואים אם הטמפרטורה יותר גבוהה ממה שיכול היה להיות לפי דרישות היצרן כי אז מופיעים כי כל מיני סימנים, אדום או צהוב וכולי.

<איגור סטפנסקי: אנחנו אומרים כאן או חשמלאי שיכול לעשות או אדם שהוא לא חשמלאי אבל בהשגחה צמודה של חשמלאי.

<איגור סטפנסקי: זאת אומרת, לפתוח לוח חשמל – חשמלאי.

<איגור סטפנסקי: לעשות כל מיני דברים - לא חשמלאי אבל אם אדם נמצא לא בקרבת מיתקן חי ולא בתחום מיתקן חי, הוא יכול לעשות את הצילומים והוא לא חייב להיות חשמלאי.

מיקי רוזנטל: בדיקה תרמוגרפית זה בעצם צילום?

<איגור סטפנסקי: זה צילום.

<בוריס שוורץ: זה מרחוק.

<איגור סטפנסקי: צילום אינפרא אדום.

<איגור סטפנסקי: אם הוא לא נמצא במקום המסוכן, שיעשה.

<נעה בן שבת: איפה זה כתוב שהוא לא נמצא במקום המסוכן?

<נעה בן שבת: כן.

<נעה בן שבת: נכון.

<נעה בן שבת: הוא לא נמצא.

<נעה בן שבת: במהלך ביצוע הבדיקה הוא לא ייכנס לתחום.

<איגור סטפנסקי: ציוד שבידו בתחום הקרבה למיתקן חי בתוספת הראשונה.

<שבתאי אלבוחר: במהלך ביצוע הבדיקה התרמוגרפית לא יחדור העובד או חלק גוף שלו או ציוד שבידו לתחום הקרבה למיתקן חי DV שבתוספת הראשונה.

<שבתאי אלבוחר: ניקוי בהתזה ניקוי בהתזה במיתקן מתח נמוך יבוצע בידי חשמלאי בעל רישיון חשמלאי מוסמך לפחות או חשמלאי מסויג.

<שבתאי אלבוחר: ניקוי בהתזה במיתקן מתח גבוה יבוצע בידי חשמלאי בעל רישיון חשמלאי טכנאי לפחות או חשמלאי מסויג.

<שבתאי אלבוחר: על אף האמור בתקנות משנה (א) ו-0ב), עובד שאינו בעל רישיון חשמלאי מתאים יכול לבצע ניקוי בהתזה בתנאי שהניקוי יבוצע בנוכחותו והשגחתו של חשמלאי בעל רישיון מתאים.

<שבתאי אלבוחר: ניקוי בהתזה יבוצע עם חומר וציוד מתאימים לעבודה במתח הנקוב של המיתקן החשמלי.

<שבתאי אלבוחר: במהלך ביצוע ניקוי בהתזה לא יחדור העובד או חלק גוף שלו או ציוד שבידו לתחום הקרבה למיתקן חי DV שבתוספת הראשונה.

<שבתאי אלבוחר: על אף האמור בתקנת משנה (ה) ניתן לבצע ניקוי בהתזה ממסוק אם פיית מיתקן השטיפה מתקרבת למרחק שאינו יורד מחמישה סנטימטרים מהחלק החי.

<נעה בן שבת: באמת מסוק או זה מכשיר שנקרא כך?

<בוריס שוורץ: כן.

<בוריס שוורץ: מסוק.

<איגור סטפנסקי: יש מקומות שחברת החשמל שוכרת מסוקים והיא מפעילה אותם.

מיקי רוזנטל: היא מפעילה אותם כדי לנקות.

<שבתאי אלבוחר: מבצע הניקוי בהתזה ישתמש באמצעי מיגון אישי מתאימים להגנת גופו מפני החומר המותז וקשת חשמלית.

<שבתאי אלבוחר: אמצעי הצלה ועזרה ראשונה בכל עת ביצוע עבודה במיתקן חי או בקרבת מיתקן חי יהיו במקום עבודה מוט הצלה או אמצעי הצלה מתאים אחד וכן אמצעי עזרה ראשונה.

<שבתאי אלבוחר: ביטול תקנות החשמל (עבודות במיתקן חי או בקרבתו), התשס"ט-2008 – בטלות.

<שבתאי אלבוחר: תחילה תחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה) ואולם מותר לעבוד לפיהן מיום הפרסום.

<שבתאי אלבוחר: תחולה תקנות אלה יחולו לגבי עבודה במיתקן חי או עבודה בקרבת מיתקן חי במתח נמוך ובמתח גבוה.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, פחות ממתח נמוך לא נמצא כאן.

<איגור סטפנסקי: לא מדברים על מתח עליון או על מתח על.

<איגור סטפנסקי: זאת חיה אחרת לגמרי, סליחה על הביטוי.

<איגור סטפנסקי: אי אפשר להשוות.

<איגור סטפנסקי: בוריס, בחברת החשמל עושים עבודות במיתקן חי במתח עליון?

<בוריס שוורץ: אנחנו מתחילים לשקול עבודות מסוימות במתח על.

<נעה בן שבת: אבל כרגע לא.

<נעה בן שבת: כרגע מדובר על מתח גבוה ונמוך.

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: כרגע זה לא רלוונטי.

<שבתאי אלבוחר: החל משנתיים לאחר יום התחילה, תחולתה של תבנה 7 תהיה רק ביחס לתקנים המפורטים בתוספת השנייה שאומצו כתקנים ישראליים.

<נעה בן שבת: התקנים האלה מתייחסים לציוד.

<נעה בן שבת: הציוד צריך לעמוד בתקנים וגם הכנסתם דרישות של תיעוד על ההתאמה לתקן.

<איגור סטפנסקי: כן.

<נעה בן שבת: מה יקרה אם התקן הזה לא יאומץ כתקן ישראלי כעבור שנתיים?

<שבתאי אלבוחר: זאת הנחיה של משרד המשפטים.

<איגור סטפנסקי: ההנחיה של משרד המשפטים הייתה שאם יש תקן IAC, תקן בין לאומי, צריך להפוך אותו לתקן ישראלי.

<דפנה גלוק: לא.

<דפנה גלוק: ההנחיה היא מלכתחילה שבעצם מכיוון שיש לנו את הבעיה שהוזכרה בתחילת הדיון שבעצם התקנים הזרים הם רק פתוחים לעיון הציבור, הם עולים כסף וכולי ויש כל מיני בעיות אינהרנטיות אתם, למעשה נכון יותר לעבוד לפי תקנים ישראליים.

<דפנה גלוק: מכיוון שאני מבינה שרוצים לאפשר איזוהי הוראת מעבר, זה נועד כהוראת מעבר כדי להקל.

<דפנה גלוק: אני מניחה שהכוונה היא שהתקנים האלה יאומצו כתקנים ישראליים ואז באמת הם יהיו גם פתוחים ונגישים לציבור.

מיקי רוזנטל: באופן תיאורטי מה יקרה אם בתום שנתיים לא יהיו תקנים.

מיקי רוזנטל: מה יקרה אז?

<איגור סטפנסקי: צריך להבין ואני הסברתי גם למשרד המשפטים.

<איגור סטפנסקי: מכון התקנים היום, כבר מ-2001-2002, עובד על מנת לאמץ את התקנים.

<איגור סטפנסקי: מה זאת אומרת אימוץ תקנים?

<איגור סטפנסקי: אימוץ תקנים, לוקחים את התקן הבין לאומי באנגלית ועושים תוספות ושינויים, אם צריך לעשות בעברית, כותרת בעברית, תוכן התקן עצמו נשאר באנגלית.

<איגור סטפנסקי: לזה קוראים אימוץ תקן.

<איגור סטפנסקי: אימוץ תקן עולה פלוס-מינוס שלושים אלף שקלים.

<איגור סטפנסקי: הטענות שלנו הן שכל הציוד שהוזכר כאן, שום דבר לא מייצרים בארץ.

<איגור סטפנסקי: זאת אומרת, למי אנחנו עושים ולמי אנחנו נשלם, זאת כבר שאלה גדולה.

<איגור סטפנסקי: דרך אגב, ה-ת"י, תקן ישראלי, כמו גם תקן בין לאומי, פתוח לעיון הציבור בספרייה.

<דפנה גלוק: כאן אנחנו מדברים על התקנים הבין לאומיים שיהיו.

<דפנה גלוק: התקנים המחייבים יהיו אלה שנמצאים במכון התקנים.

<דפנה גלוק: לזה אתה מתכוון.

<איגור סטפנסקי: כן.

<דפנה גלוק: מכיוון שלהבנתי יש שאלות שעולות לגבי עדכוני תקן ומה קורה אם התקן עודכן והוא לא נמצא במכון התקנים בנוסח המעודכן שלו, מבחינת התקנות, כדי למנוע חוסר בהירות ואי הבנות, התקן המחייב יהיה מה שנמצא במכון התקנים.

<שבתאי אלבוחר: זה ברור.

<שבתאי אלבוחר: חייב להיות התקן העדכני ויהיה פתוח לעיון הציבור.

<שבתאי אלבוחר: זה חד משמעית חייב להיות.

<נעה בן שבת: יש לזה עלויות גבוהות מאוד כך שיכול להיות שהם לא יעשו את זה.

<דפנה גלוק: מלכתחילה ההנחיה היא שאנחנו עובדים לפי התקנים הישראליים מכיוון שהם הרבה יותר נוקשים מהתקנים הבין לאומיים.

<איגור סטפנסקי: איך?

<איגור סטפנסקי: סליחה, תסבירי לי מה זאת אומרת יותר נוקשים.

<דפנה גלוק: מלכתחילה אנחנו מדברים על כך שהתקנים הזרים הם רק פתוחים לעיון הציבור במכון התקנים ואילו התקנים הישראליים, יש הפניה אליהם ויש אפשרות לעיין בהם דרך משרד האנרגיה והמים.

<דפנה גלוק: אלה תקנים שהם יותר נגישים.

<איגור סטפנסקי: יש כאן אי הבנה.

<איגור סטפנסקי: אנחנו כמשרד עושים את הפניות לתקן מסוים גם אם זה תקן ישראלי וגם אם זה תקן IAC.

<איגור סטפנסקי: מכון התקנים בספרייה, אנחנו דאגנו שכל התקנים שאנחנו מזכירים בתקנות, יהיו בספריה.

<איגור סטפנסקי: התקן הישראלי בטוח נמצא אבל גם התקן הבין לאומי נמצא בספרייה.

<נעה בן שבת: בספרייה, אתה מתכוון במכון התקנים.

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: במכון התקנים.

<נעה בן שבת: אתה אומר שבכל מקרה יש הפניה ושני התקנים נמצאים במכון התקנים, אבל אתם לא יכולים לפרסם אותם באתר האינטרנט.

<איגור סטפנסקי: אני לא יכול לפרסם באתר האינטרנט גם את התקן הישראלי.

<שבתאי אלבוחר: בתקן הישראלי יש הפניה ויש איזה תקציר/תמצית של התקן ויכולים להבין במה מדובר באופן כללי.

<שבתאי אלבוחר: זאת הפניה למכון התקנים שגם לו יש את התמצית הזאת.

<שבתאי אלבוחר: לגבי תקן זר, אנחנו לא יכולים לעשות את הדבר הזה.

<שבתאי אלבוחר: אני חושב שהכוונה כן לאפשר יותר נגישות לתקנים.

<שבתאי אלבוחר: המגמה היא תמיד לשאוף לאמץ את התקן הבין לאומי ולא רק לסמוך על תקן בין לאומי.

<שבתאי אלבוחר: השאיפה כמובן היא לאמץ את כל התקנים האלו שברשימה לתקן ישראלי.

מיקי רוזנטל: מדובר כאן בעניין של כסף.

מיקי רוזנטל: תמיד כשמתחילים בכסף, כולם מתחילים להתברבר.

מיקי רוזנטל: צריך לעשות תקן ישראלי.

מיקי רוזנטל: מה יקרה אם לא יהיה תקן ישראלי בתוך שנתיים?

מיקי רוזנטל: לפי איזה תקן יעבדו?

<איגור סטפנסקי: יעבדו לפי מה שכתוב.

<איגור סטפנסקי: תוך שנתיים אנחנו רוצים לאמץ את תקן IAC כתקן ישראלי ואנחנו נעשה את זה.

<איגור סטפנסקי: אנחנו נדרוש ונעשה.

<איגור סטפנסקי: נבקש את התקציב.

<איגור סטפנסקי: אנחנו כן נעשה את זה.

מיקי רוזנטל: אתם תתקצבו את זה.

<איגור סטפנסקי: בוודאי.

מיקי רוזנטל: הגענו לעניין.

מיקי רוזנטל: נרשם בפרוטוקול שאתם תתקצבו את העניין של התקן הישראלי.

<איגור סטפנסקי: אני כסגן מנהל מינהל החשמל לא יכול לתקצב.

<איגור סטפנסקי: אנחנו נבקש תקציב ממשרד האוצר.

<שבתאי אלבוחר: הוא לא יכול להתחייב.

<בוריס שוורץ: מכון התקנים לא מאמץ תקנים בהתנדבות.

<בוריס שוורץ: על כל דבר הוא דורש מימון.

מיקי רוזנטל: למרות שאני לא מבין כלום, את זה הבנתי מהר.

<נעה בן שבת: יש תוספת ראשונה שיש בה גם טבלה וגם שלושה איורים.

<נעה בן שבת: צריך לתקן את ההפניות לסעיפים.

<נעה בן שבת: צריכה להיות תקנה 1, תקנה 13 ותקנה 15(ד).

<נעה בן שבת: אחרי כן יש תוספת שנייה שבה טבלה ובה רשימה של ציוד המגן בנוסף לקיצורים של התקנים, של הגורמים שמוציאים את התקנים.

מיקי רוזנטל: מספיק שאמרת זאת לגבי הטבלאות המצורפים.

מיקי רוזנטל: לא צריך לקרוא את כל זה.

מיקי רוזנטל: בסדר.

מיקי רוזנטל: לפיכך אנחנו נצביע עכשיו על התקנות, והכל בידי.

מיקי רוזנטל: אם אני לא מרים את היד, אין תקנות אחרי שעבדתם עליהן כל כך הרבה זמן.

מיקי רוזנטל: בעד – 1

מיקי רוזנטל: קודם כל, תבורכו.

מיקי רוזנטל: אנחנו מאשרים את התקנות.

מיקי רוזנטל: צאו לדרך ותצליחו בדרכם בעניין הזה.

<נעה בן שבת: ואל תשכחו את התקן הישראלי.

מיקי רוזנטל: ואל תשכחו את התקן הישראלי.

מיקי רוזנטל: כן.

<שבתאי אלבוחר: עכשיו יש לנו עוד סט.

<נעה בן שבת: אם אפשר לבקש הסבר קצר על התקנות.

מיקי רוזנטל: תסביר לנו למה הן נועדו.

<איגור סטפנסקי: אני מאפשר זאת לבוריס כי הוא היה יושב ראש ומוביל את ועדת המשנה שהכינה את הטיוטה ואת רוב העבודה בהעמסת מוליכים.

<איגור סטפנסקי: יש לנו תקנות ישנות.

מיקי רוזנטל: אנחנו רוצים הסבר קצר למה זה נועד ומה התכלית.

<בוריס שוורץ: למעשה השוני הגדול בהצעה החדשה, ברביזיה, נובע מכך שהטבלאות של ההעמסה השתנו.

<בוריס שוורץ: כלומר, בתקנות הקיימות, טבלאות העמסה, יש להן מספרים מסוימים.

<בוריס שוורץ: אני לא רוצה להיכנס לפרטים.

<בוריס שוורץ: היו שם דברים עד לחתך מסוים של מוליכים ומעבר לכך, לא היו ערכים להעמסה המותרת, ואנחנו למעשה לקחנו תקן אירופאי IAC ותרגמנו את טבלאות ההעמסה שמופיעות בתקן האירופאי, התאמנו אותן לתנאים בארץ מפני שהטבלאות בנויות בטמפרטורה של אירופה, 25 מעלות באוויר ועשרים מעלות באדמה.

<בוריס שוורץ: אנחנו תרגמנו את זה לתנאים בארץ, 35 מעלות באוויר ושלושים באדמה.

<בוריס שוורץ: זה אחד הדברים.

<בוריס שוורץ: כל השאר למעשה מבחינת ערכים של העמסה המותרת בכבלים נשאר כמו בתקן האירופאי.

<בוריס שוורץ: הכנסנו כמה שינויים נוספים שנובעים מנוסחת החישוב של בחירת ההגנה לרמת העמסה המותרת שלמעשה תביא לניצול טוב יותר של כבל בחתך נתון.

<בוריס שוורץ: כלומר, התקנות הישנות טיפה החמירו וזה הביא לכך שלמעשה לא מיקסמנו את הניצול האפשרי של אותם מוליכים שעדכנו במתחם.

<בוריס שוורץ: כרגע על ידי שינוי נוסחאות אנחנו נמצה טיפה יותר את היכולת של אותם מוליכים.

<נעה בן שבת: בלי סיכון של קצר.

<בוריס שוורץ: לא.

<בוריס שוורץ: אנחנו עדיין בתחום הבטוח.

<בוריס שוורץ: אורך החיים ורמת הבטיחות של המתקן לא תיפגע.

<בוריס שוורץ: בנוסף, הכנסנו גם ערכים של זרם גבוה, שזה משהו מקצועי שהיה חסר והיה צריך ללכת לטבלאות ולחפש.

<בוריס שוורץ: כרגע זה מופיע בתקנות וזה מאפשר לבעלי מקצוע שעוסקים בבחירת מוליכים והגנות על מוליכים, למעשה כל המידע מצוי כאן.

מיקי רוזנטל: איך המידע הזה יגיע לידי אנשים שבפועל מתקינים ופועלים בתחום?

<איגור סטפנסקי: אנחנו מפרסמים.

<איגור סטפנסקי: חוץ משזה יפורסם בקובץ תקנות, אנחנו מפרסמים את זה באתר של משרד האנרגיה.

<איגור סטפנסקי: דבר שני, מי שמאוד עוזר לנו בפרסום התקנות זה המוסד לבטיחות וגיהות שהם מפרסמים את הספר הזה ומדפיסים בבית דפוס שלהם.

<איגור סטפנסקי: יש כמה גופים כמו למשל ארגונים ציבוריים כמו התאחדות מהנדסי חשמל ואלקטרוניקה ששולחים את המידע לכל החברים שלהם.

<איגור סטפנסקי: יש ארגון קבלנים אליו אנחנו שולחים.

<איגור סטפנסקי: יש ארגון חשמלאים.

<איגור סטפנסקי: יש ארגון הנדסאים וטכנאים.

מיקי רוזנטל: אתם אחראים על הפצת המידע.

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: אנחנו מפיצים והם דואגים שהחברים שלהם יקבלו את זה.

<נעה בן שבת: אתה דיברת על כל הפרטים שמופיעים שעדכנתם.

<נעה בן שבת: האם תוכל לעשות לנו סדר בתוספות?

<נעה בן שבת: התוספת הראשונה היא ערכים, הטמפרטורות.

<בוריס שוורץ: התוספת הראשונה למעשה מביאה מקדמי תיקון.

<בוריס שוורץ: הטבלאות נותנות את רמת העמסה המותרת על המוליכים בתנאי מעבדה, נקרא להם כך.

<בוריס שוורץ: אמרתי, 35 מעלות באוויר ושלושים מעלות בקרקע.

<בוריס שוורץ: מה קורה כאשר אנחנו נמצאים בסביבה שונה?

<בוריס שוורץ: אזי צריך מקדמי תיקון.

<בוריס שוורץ: הטבלה הראשונה מתחילה ממקדמי תיקון כאשר הטמפרטורה האופפת שונה מזו שהזכרנו ומופיעה בהמשך בטבלאות.

<בוריס שוורץ: טבלה מספר 2 מתייחסת לקרקע, ראשונה אוויר, קרקע.

<בוריס שוורץ: לאחר מכן מה קורה כאשר מותקנים מספר כבלים ביחד.

<בוריס שוורץ: הרי הם מחממים אחד את השני ואז כבל שנמצא באמצע נמצא בתנאים הכי קשים וצריך לקחת את זה בחשבון כי אחרת הבידוד שלו ייפגע.

<בוריס שוורץ: כאן מביאים מקדמי תיקון שמאפשרים לעשות תחשיב כמה מותר להעמיס על אותו מוליך כאשר הוא נמצא בשכנות עם מספר מוליכים.

<בוריס שוורץ: כמובן המרחקים ביניהם, גם הם משפיעים על החימום ההדדי ולכן הם מובאים בטבלה ומשפיעים על מקדמי תיקון.

<נעה בן שבת: זאת התוספת הראשונה.

<בוריס שוורץ: התוספת השנייה למעשה מביאה את טבלאות העמסה המותרות בהתאם לחתך החוטים בתנאי המעבדה או בתנאים מוגדרים, תנאים לפי הספר.

<בוריס שוורץ: חייבים להדגיש שכל טבלה למעשה מתייחסת לצורה מסוימת של התקנה.

<בוריס שוורץ: דרך אגב, זה גם כן אחד הדברים שהרחבנו מאוד מפני שהמציאות בשוק ואופן ההתקנה, שיטות הבנייה ושיטות השימוש במוליכים, השתנתה.

<בוריס שוורץ: מתקינים מוליכים, דוגמה, בתוך חלונות אלומיניום.

<בוריס שוורץ: כלומר, צורות התקנה מודרניות שלא היו בתקנות הקודמות ועכשיו צורות ההתקנה האלה מובאות בטבלה של התוספת השלישית שהיא למעשה שולחת אותך.

<בוריס שוורץ: אתה מסתכל על הציור, רואה איך המוליך מותקן ואז אתה בוחר את הטבלה המתאימה בתוספת השנייה שעל פיה אתה בוחר את הזרם המותר באותו מוליך.

<איגור סטפנסקי: פלוס המקדם, באיזה טמפרטורה אמור המתקן לעבוד בו המוליך נמצא.

מיקי רוזנטל: תודה רבה.

מיקי רוזנטל: הסתפקנו בהסבר הזה.

<נעה בן שבת: תקנות החשמל (העמסה והגנה על מוליכים מבודדים וכבלים במתח שאינו עולה על מתח נמוך), התשע"ד-2013 בתוקף סמכותי לפי סעיף 13 לחוק החשמל, התשי"ד-1954 (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, לפי סעיף 21א לחוק יסוד: הכנסת וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשי"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה: פרק א': פרשנות הגדרות בתקנות אלה – "זרם" – שיעורי האפקטיבי של הזרם החשמלי(rms).

<נעה בן שבת: "זרם הבדיקה הגבוה" (I2) – זרם השימוט (הפסקה) המובטח תוך זמן המתאים לפי סוג המבטח.

<נעה בן שבת: "זרם העבודה הממושך" (Ib) – הזרם הממושך המרבי שעבורו תוכנן המעגל.

<נעה בן שבת: "זרם העמסת יתר" (Overload Current) – זרם יתר במעגל שאין בו תקלה, הנגרם על ידי העמסת יתר.

<נעה בן שבת: "זרם יתר" (Over CURRENT) - זרם העולה על הזרם הנקוב של המבטח ויכול שיהיה זרם העמסת יתר או זרם קצר.

<נעה בן שבת: "זרם מתמיד" – זרם שגורם, למעשה, לטמפרטורה קבועה של המוליך.

<נעה בן שבת: "זרם מתמיד מרבי" (Iz) – זרם מתמיד של מוליך המעלה את הטמפרטורה של מוליך לטמפרטורה המרבית המותרת בתנאי סביבה אחידים ובצורות ההתקנה המוגדרים בתקנות אלה.

<נעה בן שבת: "זרם מתמיד מרבי מתוקן" I'z)) – ערך הזרם של מוליך המחושב כמכפלה של Iz במקדמי התיקון לפי הטבלאות שבתוספת הראשונה.

<נעה בן שבת: "זרם נקוב" – הזרם שעבורו תוכנן הציוד החשמלי.

<נעה בן שבת: "זרם נקוב של מבטח" (In) – הזרם הרשום על מבטח או הזרם שאליו הוא כוונן.

<נעה בן שבת: "זרם עמידה בקצר" (Short circuit withstand capacity) – זרם הקצר אותו יכולים לשאת המעגל או אמצעי המיתוג, במצב "מחובר", לזמן קצר בהתאם לסוג אמצעי מיתוג.

<נעה בן שבת: "זרם קצר" (Short Circuit Current) (Ik) - זרם יתר מתמיד המופיע כתוצאה מקצר.

<נעה בן שבת: "טמפרטורה אופפת" (Ambient temperature) – הטמפרטורה במעלות צלסיוס בקרבתו המידית של מוליך בזמן שלא עובר בו זרם.

<נעה בן שבת: "כבל" - מוליך יחיד מבודד שיוצר עם מעטה נוסף, או כמה מוליכים מבודדים שאוגדו בתהליך ייצורם במעטה מבדד נוסף משותף.

<נעה בן שבת: "כושר הפסקה" (Breaking capacity) – הזרם המרבי אשר מבטח מסוגל להפסיק מבלי שיגרום להרס למבטח או לסכנה לאנשים ולסביבה.

<נעה בן שבת: "לולאת תקלה" – מסלול זרם קצר ממקור הזינה וחזרה אליו דרך מוליכי זינה, מוליכי הארקה Pe, מוליכי PEN, אלקטרודת הארקה, המסה הכללית של האדמה, הארקת השיטה של מקור הזינה, כולם או מקצתם, שהם מחוברים בטור או במקביל.

<נעה בן שבת: "מבטח" אביזר הגנה להפסקה אוטומטית של זרם יתר במעגל או בקו.

<נעה בן שבת: מבטח יכול שיהיה נתיך או מפסק אוטומטי.

<נעה בן שבת: "מוליך" – גוף המיועד והמתוכנן להעברת זרם חשמלי.

<נעה בן שבת: "מוליך אפס" (N) – מוליך המחובר לנקודת האפס של מקור הזינה והנוטל חלק בתמסורת או בחלוקה של אנרגיה חשמלית.

<נעה בן שבת: "מוליך "PEN" (Protective Earth Neutral – מוליך המשמש בו זמנית כמוליך הארקה וכמוליך אפס (Nׂ).

<נעה בן שבת: "מוליך תווך" – מוליך המחובר לנקודת התווך של מקור הזינה.

<נעה בן שבת: "מיתקן חירום" – חלק של מיתקן החשמל כגון קו או מעגל, החייב להמשיך לפעול, למשך זמן מוגדר, בזמן הפסקת הזינה הרגילה וגם בזמן סכנה, כגון שריפה.

<נעה בן שבת: "מ"מר" – מילימטרים מרובעים.

<נעה בן שבת: "מפסק אוטומטי" – מפסק בעל כושר הפסקה של זרם יתר מוגדר, הכולל מנגנון אוטומטי להפסקת מעגל במקרה של זרם יתר, ויכול שיופעל באופן ידני.

<נעה בן שבת: "מפסק אוטומטי זעיר" – מפסק אוטומטי שאינו ניתן לכוונון.

<נעה בן שבת: "מפסק אוטומטי מגביל זרם קצר" – מפסק זרם אוטומטי שאינו מאפשר לזרם הקצר להגיע למלוא עוצמתו הצפויה וזאת על ידי הפסקתו המהירה.

<נעה בן שבת: "מפסק מגן" – מפסק המיועד להפסקה אוטומטית מיתקן, ממקור הזינה במקרה של הופעת זרם דלף לאדמה.

<נעה בן שבת: "מקדם תיקון" – מקדם המכמת את ההשפעה של שונות התנאים המעשיים השוררים במיתקן המתוכנן, לעומת אלה ששימשו להגדרת הזרם המתמיד המרבי.

<נעה בן שבת: "מקדם תיקן משוקלל" (c) – מקדם המתקבל על ידי הכפלת מקדמי תיקון הנוגעים לעניין.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, יכולים להיות כמה מקדמי תיקון שונים.

<בוריס שוורץ: בהחלט.

<נעה בן שבת: "מקור זינה" – גנרטור, שנאי, ממיר, מיישר זרם, תא ראשוני, מצבר או מקור אחר הזן את השיטה, הכול לפי העניין.

<נעה בן שבת: "מתח נמוך" – מתח העולה על מתח נמוך מאוד ואינו עולה על 1000 וולט בזרם חלופי או על 1500 וולט בזרם ישר בין שני מוליכים באותה שיטת הספקה.

<נעה בן שבת: "מתח נמוך מאוד" – מתח שאינו עולה על 24 וולט בזרם חלופי או על 60 וולט בזרם ישר בין שני מוליכים באותה שיטת הספקה.

<נעה בן שבת: "קצר" (Short Circuit) – חיבור בעל עכבה נמוכה יחסית הנגרם בשל תקלה בין שתי נקודות או יותר, שקיים ביניהן הפרש פוטנציאליים במצב תקין.

<נעה בן שבת: "רשת חשמל" – מערכת מוליכים המותקנים על מבדדים או כבל עילי או תת קרקעי או צרור ואבזרים הקשורים בפעולתם, לרבות החיבור למבנה עד להדקי הכניסה למבטח שבכניסה למבנה.

<נעה בן שבת: פרק ב': מבטחים וייעודם כללי לא יתכנן אדם, לא יתקין, לא יבדוק, לא ישנה כוונון ולא יתקן מבטח אלא אם כן הוא חשמלאי בעל רישיון מתאים.

<נעה בן שבת: חובת הגנה כל מוליך חי, בקו או במעגל סופי, שאיננו מוליך אפס (N), מוליך PEN או מוליך תווך מוארק, יוגן על ידי מבטח המגן הן בפני זרם קצר והן בפני זרם העמסת יתר, או על ידי מבטח נפרד לכל יעוד.

<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (א) אין צורך בהגנה מפני זרם העמסת יתר, אם מקור הזינה אינו יכול לגרום לזרם העמסת יתר במוליכים או אם המעגל מזין מתקני חירום.

<נעה בן שבת: חתך מוליך אפס (N) יהיה כזה שימנע חימום יתר של מוליך זה.

<נעה בן שבת: אני רוצה לשאול לגבי תקנת משנה (ב).

<נעה בן שבת: זאת תקנה חדשה, נכון?

<נעה בן שבת: היא לא הייתה בתקנות הקודמות, האפשרות לא לדרוש מבטח, הגנה של מבטח.

<בוריס שוורץ: היא הייתה אבל הסיפור של מעגל חירום הוא חדש.

<בוריס שוורץ: כאשר מדובר – סתם דוגמה – על מעגל שמזין משאבות כיבוי אש בבניין, אז יכול להיות מצב שבגלל עומס יתר יכול שאם נשים הגנה, הוא ינתק את מעגל הזינה למשאבה וזאת לא המטרה.

<בוריס שוורץ: לכן נותנים פטור מהגנה, העיקר שהמשאבה תעבוד גם אם מוליך יפגע בסיום הכיבוי.

<בוריס שוורץ: הרי משאבת כיבוי לא עובדת כל הזמן אלא לפרק זמן מאוד קצר.

<נעה בן שבת: המקרים בהם מקור הזינה לא יכול לגרום לזרם העמסת יתר, אתה אומר שזה כבר היה.

<בוריס שוורץ: כן.

<בוריס שוורץ: כאשר אני מזין איזשהו גוף חימום, זאת לא הפתעה.

<בוריס שוורץ: יודעים מה ההספק שלו.

<נעה בן שבת: יעוד המבטח מבטח מיועד לאחד מאלה: להגנה בפני זרם העמסת יתר בלבד (Overload Current).

<נעה בן שבת: להגנה בפני זרם קצר בלבד (Short Circuit Current).

<נעה בן שבת: הגנה בפני זרם יתר ((Over Current – אם הוא מבטח משותף לשני היעודים שבפסקאות (1) ו-(2).

<נעה בן שבת: מבטח להגנה בפני זרם יתר במבטח להגנה בפני זרם יתר יתקיימו כל הדרישות בפרקים ג' ו-ד', לפי העניין.

<נעה בן שבת: פרק ג': מבטח להגנה בפני זרם העמסת יתר בלבד מבטח בפני זרם העמסת יתר בלבד מבטח המגן על מוליך מפני זרם העמסת יתר בלבד, יתאים לכל דרישות אלה: Ib In I'z I2 1.45 X I'z I'z = Iz X c

<נעה בן שבת: אלה שלוש דרישות, המשוקלל, המותאם.

<בוריס שוורץ: המשוקלל, אחרי מקדמי תיקון.

<נעה בן שבת: בנוסחה זו – Ib – זרם העבודה הממושך המרבי.

<נעה בן שבת: In – הזרם הנקוב של המבטח או הזרם שאליו הוא כוונן.

<נעה בן שבת: I2 – זרם הבדיקה הגבוה.

<נעה בן שבת: Iz – זרם מתמיד מרבי.

<נעה בן שבת: I'z – זרם מתמיד מרבי מתוקן.

<נעה בן שבת: c – מקדם תיקון משוקלל.

<נעה בן שבת: יש כאן טבלה שמביאה ערכים של 2I לסוגים שונים של מבטחים שהם נתיך לפי הזרם שיש בנתיך ומפסק אוטומטי זעיר ומפסק אוטומטי הניתן לכוונון.

<נעה בן שבת: אני חוזרת לקרוא בסעיף קטן (ב).

<נעה בן שבת: אם הטמפרטורה השוררת בלוח שמותקן בו המבטח שונה מטמפרטורת הייחוס בתקנים של המבטח – יש להביא זאת בחשבון זמן קביעת גודל המבטח.

<נעה בן שבת: ערכי זרם Iz ניתנים בטבלאות שבתוספת השנייה בהתאם לשיטת התקנתם של מוליכים מבודדים וכבלים, כמתואר בתוספת השלישית.

<נעה בן שבת: הטבלאות חושבו לפי נתונים אלה: הטמפרטורה המרבית המותרת בזרם Iz היא: 70 מעלות צלסיוס - אם הבידוד הוא פי.וי.

<נעה בן שבת: סי (PVC) רגיל או דומיו (להלן – בידוד 70 מעלות צלסיוס).

<נעה בן שבת: תשעים מעלות צלסיוס – אם הבידוד הוא פוליאתילן מוצלב (XLPE) או סוגים של בידוד נטול הלוגנים המתאימים לטמפרטורה זו לפי המפרט הטכני של היצרן (להלן – בידוד תשעים מעלות צלסיוס).

<נעה בן שבת: הטמפרטורה האופפת היא: באוויר – 35 מעלות צלסיוס.

<נעה בן שבת: באדמה – 30 מעלות צלסיוס.

<נעה בן שבת: ההתנגדות התרמית הסגולית של האדמה היא 2.5 מעלות קלווין כפול מטר חלקי ווט (Km/W).

<נעה בן שבת: בתנאים השונים מהאמור בפסקאות (1), (2) ו-(3) יחושב הזרם המתמיד המרבי המתוקן של המוליך I'z כמכפלה של מקדמי התיקון כמפורט בתוספת הראשונה.

<נעה בן שבת: אם מוליך בחתך אחיד עובר מספר קטעים שבהם שוררים תנאים שונים, יחושב הזרם המרבי המתוקן I'z כמכפלה של מקדמי התיקון כמפורט בתקנת משנה (ג).

<נעה בן שבת: זאת אומרת, לכל אחד מהקטעים מתאימים את המתאים להם.

<בוריס שוורץ: לפי התנאים ששוררים.

<בוריס שוורץ: כן.

<נעה בן שבת: לעניין הדרישות המפורטות בתקנת משנה (א), ייבחר הערך הנמוך ביותר של הזרם המרבי המתוקן I'z.

<נעה בן שבת: (ה) מתכנן בעל רישיון חשמלאי מהנדס רשאי לסטות מהערכים המתקבלים מהנוסחאות שבתקנה זו, בתנאי שהוא מבסס עת חישוביו על תנאי ההתקנה והעמסה של המעגל או הקו.

<נעה בן שבת: האפשרות הזאת של חשמלאי מהנדס לסטות, היא חדשה או שהיא הייתה גם קודם לכן?

<בוריס שוורץ: היא הייתה קודם בתקנה מספר 14, רק שהיא הייתה פתוחה לכל מתכנן בלי הבדל ברמתו.

<בוריס שוורץ: אנחנו החלטנו שאכן זאת חריגה מדרישת התקנות.

<בוריס שוורץ: כלומר, בתקנות הישנות כתבו וכתבו ובסוף אמרו שהוא יודע שזה שונה, מותר לי לא לקיים מה שכתוב.

<בוריס שוורץ: כאן אמרנו שמותר אולי, אם הוא מהנדס והוא גם מנמק זאת בחישובים.

<נעה בן שבת: ו.

<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (ה9, מוליך בעל בידוד שבעים מעלות צלסיוס בחתך 1.5 ממ"ר, יוגן באמצעות מבטח בעל זרם נקוב שאינו עולה על 10 אמפר, ומוליך בעל בידוד שבעים מעלות צלסיוס בחתך 2.5 ממ"ר, יוגן באמצעות מבטח בעל זרם נקוב שאינו עולה על 16 אמפר.

<נעה בן שבת: כאן אתם מגינים יותר או אתם דורשים יותר בזה שאתם קובעים שזה דווקא המבטח בערך הזה?

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: למעשה אנחנו אומרים שגם אם אתה רואה שאפשר להסתפק בהגנה נמוכה יותר לשני החתכים האלה, אל תשים הגנה שונה, 10 ו-16 אמפר.

<איגור סטפנסקי: אלו מעגלים בבית, דרך אגב.

<נעה בן שבת: ז.

<נעה בן שבת: מבטח מפני זרם העמסת יתר יכול שיותקן במקום כלשהו במעגל המוגן על ידו, בתנאי שאין לפניו הסתעפות במעלה המעגל או שזרם העבודה הממושך המרבי בהסתעפות נלקח בחשבון בעת בחירת המבטח.

<נעה בן שבת: בתקנות הקודמות הייתה התייחסות לנושא של הנגישות למבטח, או שזה מובן מאליו שהמבטח צריך להיות מותקן במקום נגיש.

<בוריס שוורץ: ודאי.

<בוריס שוורץ: למעשה לפעמים אתה צריך או לנתק את המעגל כדי לטפל בו או לתפעל אותו.

<נעה בן שבת: אתם חושבים שצריך לציין את זה בתקנות?

<בוריס שוורץ: לא.

<איגור סטפנסקי: אני אומר לכם למה, מכיוון שהמבטח בעצמו הוא מורכב בלוח ויש לקנות לוחות, שם כתוב מאוד ברור שהלוח צריך להיות במקום נגיש ואיזה מרחק צריך להיות בין רצפה למבטח הראשון שהוא הכי נמוך.

<איגור סטפנסקי: מאוד ברור היכן צריך להיות לוח.

<איגור סטפנסקי: המבטח בעצמו לא באוויר אלא הוא בלוח החשמל.

<נעה בן שבת: אתה אומר שההוראות האלה כבר נמצאות בתקנות אחרות.

<איגור סטפנסקי: כן.

<נעה בן שבת: סימון מבטח ליד כל מבטח או עליו, יימצא סימון ברור ובר קיימא המציין את הזרם הנקוב שלו – לגבי מפסק אוטומטי הניתן לכוונון – יסומן כאמור זרם הכוונון.

<נעה בן שבת: לגבי נתיכים – יסומן הזרם הנקוב של הנתיכים.

<נעה בן שבת: הגנת מוליכים במקביל אם משתמשים במבטח משותף להגנת מספר מוליכים המחוברים במקביל בפני זרם העמסת יתר, יתקיימו במוליכים כל התנאים שלהלן: הם יהיו מאותו חומר.

<נעה בן שבת: הם יהיו בחתך שווה.

<נעה בן שבת: הם יהיו בעלי אורך שווה.

<נעה בן שבת: אבזרי החיבור שלהם ואופן התקנתם יהיו זהים.

<נעה בן שבת: זרם ההעמסה יתאים לסוג הבידוד העומד בטמפרטורה הנמוכה ביותר.

<נעה בן שבת: הוסף מוליך במיתקן במקביל למוליך קיים, לא יחולו הוראות תקנת משנה (א), ובלבד שיובטח שזרם העבודה בכל מוליך לא יעלה על זרם I'z שלו.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, אתם אומרים שאם אתה מוסיף משהו, אתה לא צריך לשנות את המוליכים.

<בוריס שוורץ: להחליף את כל המוליכים.

<בוריס שוורץ: כן.

<בוריס שוורץ: אפשר להשתמש בקיימים.

<נעה בן שבת: פרק ד': מבטח להגנה בפני זרם קצר בלבד מבטח להגנה בפני זרם קצר בלבד מבטח להגנה בפני זרם קצר בלבד, יפסיק את זרם הקצר בכפוף לאמור בתקנה 10.

<נעה בן שבת: כושר ההפסקה של מבטח, יהיה גדול מזרם הקצר המרבי הצפוי לעבור דרכו.

<נעה בן שבת: יכול שהתניה זו לא תחול אם נתקיימו כל אלה: במעלה המעגל מותקן מבטח אחר בעל כושר הפסקה כנדרש בתקנת משנה זו, שיפעל לפני המבטח שכושרו קטן יותר.

<נעה בן שבת: המבטח בעל כושר ההפסקה הקטן ביותר יהיה בעל זרם עמידה שיאפשר להעביר, ללא נזק לעצמו או לסביבתו, את זרם הקצר הצפוי עד להפסקתו על ידי המבטח שמעלה המעגל.

<נעה בן שבת: הוראות תקנת משנה (א) לא יחולו על מוליכים המחברים מקור זינה אל הלוח ובלבד שהקטע שבין מקור הזינה לבין הלוח יהיה קצר ככל האפשר ולא יעלה על 25 מטרים.

<נעה בן שבת: המשך המרבי של זרם הקצר חתך מוליכי המעגל ומבטחו יותאמו כך שבזרם קצר ינותק המעגל על ידי מבטחו תוך זמן שלא יעלה על הזמן המתקבל מהנוסחה שלהלן, אך לא יותר מאשר חמש שניות כנדרש בתקנה 42(א)(2) לתקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט), התשנ"א-1991.

<נעה בן שבת: יש כאן את הנוסחה.

<נעה בן שבת: בנוסחה זו - S – חתך המוליך בממ"ר.

<נעה בן שבת: Ik min - זרם הקצר החד מופעי הצפוי כאשר הקצר מתרחש בנקודה המרוחקת ביותר של המעגל.

<נעה בן שבת: t - משך קיום הקצר, בשניות, שבו מגיע המוליך לטמפרטורה של: 160 מעלות צלסיוס לבידוד 70 מעלות צלסיוס כאשר הטמפרטורה ההתחלתית היא 70 מעלות צלסיוס.

<נעה בן שבת: 250 מעלות צלסיוס לבידוד 90 מעלות צלסיוס כאשר הטמפרטורה ההתחלתית היא 90 מעלות צלסיוס.

<נעה בן שבת: K – מקדם לפי הטבלה המצורפת שיש בה ערך מקדם K ויש פה את החומר המוליך שהוא נחושת או אלומיניום ואת סוג הבידוד לפי בידוד 70 מעלות צלסיוס ובידוד 90 מעלות צלסיוס.

<נעה בן שבת: הערכים הם גבוהים יותר מהערכים שהיו בתקנות הקודמות.

<בוריס שוורץ: זה מה שאמרתי.

<בוריס שוורץ: זה חלק מהעניין.

<נעה בן שבת: כאן אתם מנסים למקסם.

<בוריס שוורץ: כן.

<בוריס שוורץ: כלומר, הסיבולת של המוליכים היא טיפה יותר גבוהה.

<איגור סטפנסקי: אל תשכחו שהתקנות הקודמות הן מ-1992 והטכנולוגיות - בטוח בייצור הכבלים והמוליכים – עלו.

<איגור סטפנסקי: לכן בתקינה בין לאומית נתנו ערכים יותר גדולים שמאפשרים להעביר יותר זרם ויותר חשמל במוליך עם אותו קוטר כפי שהיה קודם.

<נעה בן שבת: כאשר t קטן מ-0.1 שניה או כאשר המפסק הוא מסוג המגביל זרם קצר, ייבחר המבטח אשדר בו הולם החום (Heat Shock) ......

<נעה בן שבת: לא עולה על ערך שמובא כאן בטבלה.

<נעה בן שבת: יש כאן נוסחה שאני אפילו לא יודעת לקרוא אותה.

<נעה בן שבת: בנוסחה זו – I(t) - זרם רגעי המשתנה עם הזמן.

<נעה בן שבת: (....) - ערך הולם החום בהתאם לנתוני יצרן המבטח.

<נעה בן שבת: כאשר משך קיום הקצר (t) כהגדרתו בתקנת משנה (א) עולה על 5 שניות, יש להתקין להגנה בפני זרם קצר לאדמה, בנוסף למבטח, גם מפסק מגן.

<נעה בן שבת: מפסק המגן שיותקן כאמור יהיה כזה שלולאת התקלה תאפשר פיתוח זרם תקלה שהוא פי עשר לפחות מזרם ההפעלה של מפסק המגן.

<נעה בן שבת: מפסק מגן כאמור יהיה בעל כושר הפסקה מזערי של זרם הקצר לאדמה הצפוי בתחילת המעגל.

<נעה בן שבת: זרם העמידה של מפסק המגן יעמוד בדרישות תקנה 9(ב)(2).

<נעה בן שבת: פרק ה': מיקום מבטח הגנה ומיקומה בהסתעפות מבטח להגנה בפני זרם העמסת יתר ומבטח להגנה בפני זרם קצר יותקנו בכל הסתעפות של מעגל זה חלה הקטנה בכושר ההעמסה של המוליך עקב הקטנת חתכו, שינוי אופן התקנתו או שינוי סוג הבידוד.

<נעה בן שבת: קיים במעלה מעגל מבטח בפני זרם קצר, המגן עד לסיום המעגל על המוליכים שבהם חלה הקטנת כושר ההעמסה, אין חובה להתקין הגנה נוספת בפני זרם קצר בלבד.

<נעה בן שבת: בהסתעפות כמתואר בתקנת משנה (א) שאורכה אינו עולה על שלושה מטרים ושאופן התקנתה מקטין עד לסבירות מזערית היווצרות קצר, אין חובה להתקין הגנה נוספת בפני זרם קצר בלבד.

<נעה בן שבת: בהסתעפות כמתואר בתקנת משנה (א) יכול שהמבטח בפני זרם העמסת יתר בלבד ימוקם במקום כלשהו במעגל, בתנאי שאין כל הסתעפות בין נקודת ההקטנה של כושר ההעמסה לבין המבטח.

<נעה בן שבת: במעגל של דירת מגורים, המוגן באמצעות מבטח בעל זרם נקוב של 16 אמפר, יכול שיסתעף ממוליך בחתך של 2.5 ממ"ר, מוליך בחתך של 1.5 ממ"ר לתאורה בלבד, בתנאי שהזרם הצפוי בהסתעפות אינו עולה על 10 אמפר.

<נעה בן שבת: רציתי לשאול לגבי 11(ג).

<נעה בן שבת: אתם כאן מחריגים התקנת מפסק לזרם קצר בהסתעפות קצרה.

<נעה בן שבת: בתקנות הקודמות היה תנאי שאין שם חומר דליק.

<נעה בן שבת: האם זה דבר שבכוונה הורדתם?

<נעה בן שבת: האם לא נחוץ לציין אותו?

<בוריס שוורץ: ברגע שאנחנו כותבים בתנאי שיש סבירות מזערית להיווצרות קצר, למעשה אמרנו הכול.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, זה כולל את כל התנאים.

<בוריס שוורץ: כן.

<בוריס שוורץ: אם אין קצר, גם יש חומר דליק, לא יקרה כלום.

<בוריס שוורץ: אם יש סכנה של נזק כלשהו, ברור שאסור להשאיר אותו בלי מבטח.

<נעה בן שבת: איסור התקנת מבטח לא יותקן מבטח במקומות אלה: במוליך PEN.

<נעה בן שבת: במוליך האפס (N) אלא אם כן המבטח מפסיק בו זמנית את יתר מוליכי המופעים.

<נעה בן שבת: במוליך חיבור לפס השוואת פוטנציאלים.

<נעה בן שבת: במעגל משני של משנה זרם.

<נעה בן שבת: במעגל עירור של גנרטור או מנוע לזרם ישר.

<נעה בן שבת: במעגל המזין התראה חיוני כגון צופר או מעגל פיקוד שהפסקתו כרוכה בסכנה.

<נעה בן שבת: אולי אלה הוראות של מתקני חירום ואולי מיותר להוסיף את זה.

<נעה בן שבת: הוספנו את זה כ-(7) אבל אולי זה מיותר.

<בוריס שוורץ: לא.

<בוריס שוורץ: כאן מדברים על צופר.

<בוריס שוורץ: אני דיברתי על משאבות.

<בוריס שוורץ: שם עדיין צריך אבטחה נגד קצר.

<נעה בן שבת: כאן זה התקן התרעה.

<בוריס שוורץ: כן.

<בוריס שוורץ: זה לא עומס.

<נעה בן שבת: בסדר.

<נעה בן שבת: אם כן, זה נשאר.

<נעה בן שבת: פרק ו': שונות בדיקה לפני הפעלה ראשונה או שינוי יסודי בעל רישיון חשמלאי בודק כמשמעותו בסימנים י' עד י"ב לתקנות החשמל (רישיונות), התשמ"ה-1985, יבדוק הגנה של מוליך מבודד או של כבל, לפני הפעלה ראשונה של המיתקן או לאחר שינוי יסודי בו.

<נעה בן שבת: לעניין זה, "שינוי יסוד" – שינוי בחתך המוליכים, בחומר המוליכים, בבידוד המוליכים, במספר המוליכים המותקנים במובל, בצורת ההתקנה או בתנאי הסביבה.

<נעה בן שבת: בבדיקה כאמור יש לבדוק ולוודא כי במיתקן מתקיימות דרישות תקנות אלה.

<נעה בן שבת: תוצאות הבדיקות יירשמו ויימסרו לבעל המיתקן, למחזיקו, למפעילו ולאחראי על המיתקן ויישמרו בידם במשך תקופת פעילות המיתקן.

<נעה בן שבת: כאן בעצם הטלתם הרבה חובות על הבודק.

<נעה בן שבת: קבעתם איזה רישיון צריך להיות לו וגם הטלתם עליו חובות מאוד מפורטות.

<בוריס שוורץ: זה לא שונה משאר התקנות.

<בוריס שוורץ: אם חוזרים לתקנות הקודמות – זאת דוגמה קלאסית למה מחקנו בדיקה חשמלית.

<בוריס שוורץ: כאן זאת בדיקה חשמלית של מעגל חדש, של מוליכים חדשים.

<בוריס שוורץ: שם אין מה לבדוק.

<בוריס שוורץ: שם אנחנו עובדים במיתקן שיש לו מתח.

<נעה בן שבת: בדיקה תקופתית במיתקן בעל זרם נקוב העולה על 3 X 160 אמפר יבוצעו, אחת לשנה, בדיקות אלה: כוונון המפסקים האוטומטיים בהתאם לרשום בסימון המבטח.

<נעה בן שבת: בדיקה שהזרם הנקוב של המבטחים מתאים לתכניות המעודכנות של המיתקן בדיקה שחיבורי המוליכים מהודקים היטב ולא נראים עליהם סימני חימום יתר.

<נעה בן שבת: חשמלאי בעל רישיון המתאים לגודל המיתקן ולייעודו, יבצע את הבדיקות והתוצאות יירשמו ויימסרו לבעל המיתקן, למחזיקו, למפעילו ולאחראי על המיתקן ויישמרו בידם למשך כל תקופת הפעילות של המיתקן.

<נעה בן שבת: גם כאן הוספתם את הבדיקות התקופתיות כדי לוודא.

<בוריס שוורץ: כן.

<איגור סטפנסקי: אנחנו מנסים בכל התקנות החדשות להכניס את הבדיקות התקופתיות מכיוון שזה מה שנדרש.

<איגור סטפנסקי: אנחנו רואים מה קורה.

<איגור סטפנסקי: אם אף אחד לא בודק, אחר כך נכנסים לכל מיני בעיות בפעילות של המיתקן דבר שמסכן את הציבור והמשתמשים במיתקן.

<נעה בן שבת: בתקנות הקודמות היה גם פרק ג' וגם פרק ד'.

<נעה בן שבת: אני מניחה שפרק ד', חלק מההתאמות שבו נכנסו לתוספת, ופרק ג', ציינת קודם שתקנה 14 הייתה דומה אבל מצאתם שהפרקים האלה מצאו את מקומם במקום אחר בתקנות האלה.

<נעה בן שבת: נכון?

<נעה בן שבת: אני רק רוצה לוודא שהפרקים ההיסטוריים ג' ו-ד' ירדו במכוון.

<איגור סטפנסקי: פרק ד' הוא מקדמי התיקון.

<נעה בן שבת: שזה נכנס לתוספת.

<איגור סטפנסקי: זה בתוספת, כן.

<איגור סטפנסקי: פרק ג', הגנה בפני זרם יתר, דיברנו על הגנות.

<נעה בן שבת: ביטול תקנות החשמל (העמסה והגנה של מוליכים מבודדים וכבלים עד 1000 וולט), התשנ"ג-1992 – בטלות.

<נעה בן שבת: תחילה והוראות מעבר תחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן.

<נעה בן שבת: על אף האמור בתקנת משנה (א), מותר לפעול לפי תקנות אלה החל ביו9 פרסומן.

<נעה בן שבת: תחולה וסייג לתחולה תקנות אלה יחולו על מוליכים מבודדים וכבלים למתח שאינו עולה על מתח נמוך.

<נעה בן שבת: תקנות אלה לא יחולו על - מוליכים מבודדים וכבלים, שאינם חלק ממיתקן.

<נעה בן שבת: רשת חשמל עילית, לרבות חיבורים עיליים ותת קרקעיים מהרשת למבנים.

<בוריס שוורץ: יש לי שאלה שהתעוררה כרגע.

<בוריס שוורץ: אנחנו מדברים על בדיקה תקופתית.

<בוריס שוורץ: אני מדבר על ספק שירות חיוני, לא משנה אם זאת חברת חשמל או בעל רשת ציבורית.

<בוריס שוורץ: התקנה הזאת חלה עליו?

<שבתאי אלבוחר: כן.

<בוריס שוורץ: אחת לשנה, זאת דרישה שתטיל עלויות על ציבור שאני חושב שהיא מיותרת.

<בוריס שוורץ: לא הייתה כאן כוונה.

<נעה בן שבת: למה שלא יחול?

<בוריס שוורץ: פעם בשנה יש אלפי ארגזים ואלפי מתקנים שאנחנו רוצים בדיקות שהן לא נעשות בתדירות כזאת.

<בוריס שוורץ: מדובר על רשת, להבדיל ממיתקן רגיל, שהוא מתוחזק ומטופל לא תמיד על ידי חשמלאים ובעלי מקצוע.

<בוריס שוורץ: כאן מדובר על חברה מסודרת שעושה תפעול והשגחה באופן שוטף.

<איגור סטפנסקי: אני מסכים עם בוריס.

<איגור סטפנסקי: המשמעות של התקנה לגבי בדיקה תקופתית, באמת היא לא לספק שירות חיוני.

<איגור סטפנסקי: אם אנחנו ניקח את שני מיליון ו-500 אלף צרכנים שיש להם מונה, ופעם בשנה צריך לעשות בדיקה.

<בוריס שוורץ: מישהו יצטרך לשלם את זה, וחבל.

<איגור סטפנסקי: לא רק לשלם.

<איגור סטפנסקי: אי אפשר ליישם את זה.

<נעה בן שבת: וזה עולה על 3 כפול 160 אמפר?

מיקי רוזנטל: אלה המידות של דירה רגילה?

<איגור סטפנסקי: לא.

<בוריס שוורץ: 3 כפול 160 אמפר, זה כבר מיתקן.

<בוריס שוורץ: כל רשת הגז שיש ברחוב עולה על זה.

<איגור סטפנסקי: אבל לא התייחסנו במיוחד לדירות מכיוון שזה לא מעשי.

<איגור סטפנסקי: מי שגר בדירה, הוא לא יזמין כל שנה בודק לבדוק.

<איגור סטפנסקי: זה מיועד למקומות ציבוריים, לתעשייה, למפעלים, למלונות, לקניונים, לסופרמרקטים וכולי.

מיקי רוזנטל: חייבים להגדיר את זה.

<איגור סטפנסקי: אולי למעט.

<שבתאי אלבוחר: אולי להוסיף פסקה (ג) האומרת שתקנה זו לא תחול על ספק שירות חיוני.

<שבתאי אלבוחר: נדמה לי שאנחנו השתמשנו בביטוי הזה.

<דפנה גלוק: השאלה הרלוונטית היא האם הוא ספק שירות חיוני או האם מדובר במיתקן שהוא חלק מהרשת.

<דפנה גלוק: יש מיתקנים אחרים שהם רלוונטיים לספק שירות חיוני שאינם?

<בוריס שוורץ: לא.

<בוריס שוורץ: אנחנו מדברים רק על מיתקנים שהם חלק מהרשת.

<בוריס שוורץ: למעשה הרשת נגמרת במונה.

<דפנה גלוק: השאלה אם יש מיתקנים אחרים שחברת חשמל אחראית עליהם או מתחזקת אותם שאינם חלק מהרשת.

<דפנה גלוק: השאלה אם ההחרגה היא החרגה של ספק שירות חיוני או החרגה של מיתקנים שהם חלק מהרשת ולכן יש להם הסדר.

<שבתאי אלבוחר: בעצם הכול הוא חלק מהרשת.

<איגור סטפנסקי: יש כאן את תקנה 18, תחולה וסייג לתחולה.

<איגור סטפנסקי: נאמר בתקנה שתקנות אלה לא יחולו על ובואו נסתכל על מה הם לא יחולו.

<איגור סטפנסקי: הם לא יחולו על מוליכים מבודדים וכבלים שאינם חלק ממיתקן.

<איגור סטפנסקי: והדבר השני, רשת חשמל עילית, לרבות חיבורים עיליים ותת קרקעיים מהרשת למבנים.

<איגור סטפנסקי: זה לא עונה לספק שירות?

<בוריס שוורץ: זה לגבי אופן החישוב של העמסה והתקנת מבטחים.

<איגור סטפנסקי: לא, גם הבדיקה.

<איגור סטפנסקי: התקנות לא יחולו.

<בוריס שוורץ: מוליכים מבודדים וכבלים במתח שאינו עולה על מתח נמוך.

<בוריס שוורץ: אז מוליכים וכבלים, בסדר, אבל מדברים על מבטחים.

<שבתאי אלבוחר: אבל אם זה לא יחול על רשת חשמל עילית, זאת אומרת שאנחנו לא מדברים על ספק חיוני או על כל דבר אחר שיש בידיו רשת חשמל עילי?

<איגור סטפנסקי: 14(א)(3) למשל, בדיקה לחיבורים מוליכים, זה בסדר.

<איגור סטפנסקי: זה ה-18(ב).

<איגור סטפנסקי: אבל יש כאן כוונון מפסקים אוטומטיים.

<בוריס שוורץ: גם סימון מבטחים.

<איגור סטפנסקי: כן.

<בוריס שוורץ: גם החיבורים וסימנים.

<בוריס שוורץ: כלומר, אתה צריך לעשות בדיקה ויזואלית.

<איגור סטפנסקי: באופן אישי אני בעד להוסיף כאן בתחולה וסייג לתחולה את פסקה (3) ולכתוב שזה לא שייך למיתקנים של ספק שירות חיוני.

<נעה בן שבת: יש לנו הגדרה של ספק שירות חיוני?

<איגור סטפנסקי: אנחנו נכניס.

<איגור סטפנסקי: ספק שירות חיוני הוא מחוק משק החשמל.

<דפנה גלוק: זה כל ספק שירות חיוני?

<איגור סטפנסקי: כל.

<איגור סטפנסקי: כן.

<שבתאי אלבוחר: ספק שירות חיוני לפי חוק משק החשמל הוא רק גורם שמחלק ומוליך חשמל.

<שבתאי אלבוחר: הולכה וחלוקה.

<דפנה גלוק: זה לא גם מנהל מערכת?

<שבתאי אלבוחר: זאת לא תחנת כוח.

<שבתאי אלבוחר: זה לא מנהל מערכת.

<איגור סטפנסקי: היום יש לנו בהגדרה הזאת, הספקים הם חברת חשמל ומזרח ירושלים.

<איגור סטפנסקי: כך זה כרגע.

<דפנה גלוק: לצורך העניין, זה לא יצרן חשמל.

מיקי רוזנטל: מה עם תחנות חשמל פרטיות?

<דפנה גלוק: אלה לא יצרנים.

מיקי רוזנטל: הן מוכרות לחברת חשמל.

<דפנה גלוק: ספק שירות חיוני הוא הגדרה שמתייחסת רק למי שמוליך ומחלק חשמל.

<דפנה גלוק: לא למי שמייצר או מוכר.

מיקי רוזנטל: בסדר.

<נעה בן שבת: אז ההגדרה לא עוזרת לכם.

מיקי רוזנטל: היא כן עוזרת.

<איגור סטפנסקי: היא עוזרת.

מיקי רוזנטל: אם אנחנו אומרים שזה לא חל על ספק שירות חיוני, על מי זה כן חל?

<בוריס שוורץ: כל מי שלא מוגדר ככזה.

<איגור סטפנסקי: ספק שירות חיוני זאת החברה שמעבירה את החשמל ומחלקת אותו, כמו חברת החשמל וכמו חברת חשמל מזרח ירושלים.

<איגור סטפנסקי: מי שלא, למשל מפעלים, קניונים, אפילו הבניין הזה של הכנסת.

מיקי רוזנטל: כאן צריך לעשות בדיקה.

<איגור סטפנסקי: כן.

<איגור סטפנסקי: מנהל התחזוקה.

מיקי רוזנטל: אז גם בדירה שלי צריך לעשות פעם בשנה.

<בוריס שוורץ: לא.

<בוריס שוורץ: גודל המתקן הוא קטן.

<בוריס שוורץ: אין לך 160 אמפר.

<איגור סטפנסקי: אם יש לך וילה בה יש 3 פעמים 160 אמפר, אתה חייב.

מיקי רוזנטל: אם לאדם כזה יש וילה, הוא צריך לעשות את הבדיקה פעם בשנה.

מיקי רוזנטל: איך הוא ידע?

מיקי רוזנטל: שאלתי אתכם אם אנחנו מפיצים את המידע.

מיקי רוזנטל: אני למשל רוצה לפעול לפי התקנות והחוק אבל אין לי מושג איך להתחיל עם זה.

מיקי רוזנטל: אתם מביאים כאן דרישה, תקנה.

<איגור סטפנסקי: איך מפרסמים כל חוק אחר?

<איגור סטפנסקי: איך אני יודע שצריך משהו בתחבורה?

<איגור סטפנסקי: אין לי מושג, עד שהמשטרה לא תגיד לי או מישהו אחר.

<נעה בן שבת: יש כאן בעיה.

<נעה בן שבת: אני דילגתי על סעיף 15 כי הייתה בעיה במספרי הסעיפים.

<נעה בן שבת: בסעיף 15 יש את האחריות.

<נעה בן שבת: 15.

<נעה בן שבת: אחריות החובה שמוטלת לפי תקנות אלה, יראו אותה כמוטלת על מתכנן המיתקן, על מתקינו, על בודקו, על בעליו, או על מפעילו, הכול לפי העניין, והוא אם אין כוונה אחרת משתמעת.

<נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו או מטילים חובה על הבודק שהגיע ובדק ולא בדק כמו שצריך.

מיקי רוזנטל: בנו וילה ומי שתכנן עשה את רשת החשמל והוא אחראי שזה יפעל.

מיקי רוזנטל: אחרי שנה הוא כבר לא אחראי על זה.

מיקי רוזנטל: מי אחראי על זה?

<שבתאי אלבוחר: לכן זה צריך להיות גם בעל המיתקן.

<שבתאי אלבוחר: צריכות להיות אחריויות שונות בגלל המצב הזה.

<שבתאי אלבוחר: מישהו שתכנן כבר עוזב, מישהו שבנה עוזב, מישהו שגר או בעל המקום - יש לו אחריות.

<שבתאי אלבוחר: אנחנו מדברים על מצב בו אי אפשר להסיר את הידיים ממנו.

<שבתאי אלבוחר: לכן צריכים את האחריות הזאת.

<שבתאי אלבוחר: יכול להיות שאולי המשרד יכול לפרסם ברגע שהתקנות ייכנסו לתוקף, ברגע שהשר יחתום על התקנות לקראת פרסום ברשומות, להודיע באתר האינטרנט שיש לנו תקנות חדשות שמטילות אחריות.

מיקי רוזנטל: הדוגמאות הן דוגמאות מהחיים.

מיקי רוזנטל: אם לאדם יש מפעל ויש לו ציוד חשמלי, מן הסתם הוא ידאג לבדוק את זה פעם בשנה, מה גם שיש שם חשמלאי רלוונטי.

מיקי רוזנטל: אני מדבר על מיתקנים שאין בהם תפעול שוטף של הדברים האלה, הם לא מייצרים שום דבר, ואני מבין שיש כאלה.

<איגור סטפנסקי: איך יודעים על דרישות כבאות?

<איגור סטפנסקי: ועד הבית יודע מה נדרש מבחינת הכבאות?

<איגור סטפנסקי: הוא לא יודע.

מיקי רוזנטל: הוא יודע.

<איגור סטפנסקי: מאיפה הוא יודע?

מיקי רוזנטל: רוב ועדי הבתים חברים באגודה לתרבות הדיור והאגודה לתרבות הדיור מחלקת להם חומר ומידע והמידע מגיע אליהם.

מיקי רוזנטל: לרובם, לרוב האנשים.

מיקי רוזנטל: לכן זאת דרך להגיע.

<איגור סטפנסקי: מצוין.

<איגור סטפנסקי: אני יכול להבטיח שאני אשלח את קובץ התקנות ואת הידיעה שיש תקנות לאגודה לתרבות הדיור.

<איגור סטפנסקי: בכלל, אני אקח את זה להפצה ואני אשלח זאת גם אליהם כדי שידעו וישלחו למי שהם רוצים.

<נעה בן שבת: רוב הבתים המשותפים הרגילים, זה לא חל עליהם.

<נעה בן שבת: הם לא בגודל המיתקן הזה.

<נעה בן שבת: בית משותף רגיל גם אם יש בו 18 דירות או 40 דירות.

מיקי רוזנטל: במגדל.

מיקי רוזנטל: בניין בו יש שלושים קומות וחמישים דירות, המתח לא מגיע.

<איגור סטפנסקי: בניין רב קומות, מי שמנהל את העסק בבניין רב קומות צריך לעשות בדיקה תקופתית מכיוון שהלוח שלו הראשי, אני חושב שלא פחות מ-160 אמפר.

<איגור סטפנסקי: זה בסדר.

<איגור סטפנסקי: שוב, הפרסום הוא פרסום וכל רעיון מבורך.

<איגור סטפנסקי: אני לא חשבתי על זה אבל אני אשלח לאגודה לתרבות הדיור.

<אלכסנדר רודיאק: מתכנן המיתקן, כולל וילה עליה אתה מדבר, ברגע התכנון, בגלל שהוא חייב ואחרי על הנושא, הוא חייב למסור את המידע למי שהוא מוסר את הווילה, לבעל הווילה.

<דפנה גלוק: יש טעם להוסיף הוראה שמחייבת את המתכנן לשים הודעה על הארון שמיידעת את בעל המיתקן שנדרשת בדיקה?

<אלכסנדר רודיאק: כן.

<נעה בן שבת: זה יכול להועיל.

מיקי רוזנטל: זה יכול לפתור את העניין ואני מציע שנוסיף את זה בתקנות.

מיקי רוזנטל: על ארון החשמל לצורך העניין יופיע שהמיתקן הזה צריך בדיקה של פעם בשנה לפי הוראות אלה ואלה.

מיקי רוזנטל: אז לפחות אנשים ידעו שמישהו צריך לבדוק את זה.

<איגור סטפנסקי: באחריות אפשר להוסיף שעל מתכנן המיתקן או לא רק מתכנן אלא יכול להיות מתקין, יש חובה להעביר את המידע למשתמש על עמידת המיתקן בתקנות החשמל.

מיקי רוזנטל: אני אומר שעל המיתקן עצמו תהיה הודעה מפורשת שמיתקן זה חייב לעבור בדיקה תקופתית של פעם ב-.

<דפנה גלוק: או בנהלים.

<איגור סטפנסקי: אנחנו מדברים עכשיו על כבלים ומוליכים והעמסת מוליכים.

<איגור סטפנסקי: אי אפשר לתת את המדבקה רק על התקנות האלה.

<איגור סטפנסקי: באותו בניין רב קומות יש גנרטור.

<איגור סטפנסקי: לפי תקנות גנרטורים הוא חייב להיבדק כל חמש שנים בדיקה תקופתית.

<איגור סטפנסקי: יש בתים רבי קומות להם יש בריכה שלהם ולפי תקנות מיתקן חשמל בבריכות חייבים כל שש שנים לבדוק בדיקה תקופתית.

<נעה בן שבת: אבל אלה מי שיש להם מיתקן מיוחד וכאן אין להם מיתקן מיוחד.

<נעה בן שבת: כל התקנות האלה חלות על מבטחים במיתקנים של מתח נמוך.

<נעה בן שבת: זה לא שיש להם איזה אמצעי מיוחד כמו שאתה אומר, גנרטור או בריכה.

<איגור סטפנסקי: אין לי בעיה.

<איגור סטפנסקי: בסדר גמור.

מיקי רוזנטל: למה זה מפריע?

מיקי רוזנטל: זה אפילו לא מסרבל שתהיה הודעה על כך.

<איגור סטפנסקי: כן.

<נעה בן שבת: זה רק לגבי חובת הבדיקה התקופתית.

מיקי רוזנטל: כן.

מיקי רוזנטל: רק לגבי זה.

מיקי רוזנטל: כדי שבשגגה אנשים לא יעשו וחלילה יקרה משהו.

<איגור סטפנסקי: זה גם יהיה אימפוט שבן אדם ידע שיש את תקנות החשמל ואולי חוץ מזה יש עוד משהו שצריך לבדוק.

<נעה בן שבת: אנחנו נגיד שמתכנן המיתקן – נוסיף בסעיף 14(ג) – או מתקינו.

<דפנה גלוק: אין טעם להטיל את זה על מתכנן המיתקן.

<נעה בן שבת: את אומרת למתקין?

<דפנה גלוק: כן.

<אלכסנדר רודיאק: אבל המתכנן יודע על התקנות.

<אלכסנדר רודיאק: הוא הראשון והוא יודע שהמיתקן המסוים הזה מתחת לבדיקות או הוא לא צריך בדיקות.

מיקי רוזנטל: חובת השילוט צריכה להיות על המתקין עצמו.

<איגור סטפנסקי: על מתכנן המיתקן או על מתקינו.

מיקי רוזנטל: לא טוב לומר "או".

מיקי רוזנטל: הוא יגיד שהוא חשב שההוא עשה וההוא יגיד שהוא חשב שהוא עשה.

<דפנה גלוק: יש סיבה שהמתקין לא ידע שהתקנות חלות?

<דפנה גלוק: הרי גם המתקין אמור לדעת שהתקנות חלות.

<דפנה גלוק: מה הטעם להחיל את זה על המתקין?

<דפנה גלוק: מתקין המיתקן שיושב ומתקין את המיתקן, הוא יודע שהתקנות חלות.

<דפנה גלוק: חלק מהתקן הכללי של איך מתקינים את המיתקן, הוא צריך גם לשים את המדבקה הזאת.

<שבתאי אלבוחר: כן.

<שבתאי אלבוחר: אפשר לכתוב את זה באופן כללי על המכשיר.

<שבתאי אלבוחר: בסעיף 14 נאמר שעל המיתקן כאמור תודבק הודעה המודיעה על הצורך לבצע בדיקה.

<שבתאי אלבוחר: משהו מעין זה.

מיקי רוזנטל: מי יעשה את זה?

<שבתאי אלבוחר: זה חלק אינטגרלי.

<נעה בן שבת: חובה שמוטלת על התקנות, היא מוטלת על כל שורת האנשים, גם על הבעלים וגם על המחזיק וגם על המפעיל.

<נעה בן שבת: השאלה אם זה נכון להטיל על כולם כי שוב אנחנו חוזרים לבעל הווילה.

<שבתאי אלבוחר: אם זה בעל הווילה, אי אפשר לסלק ידיים מהחובות הבטיחותיות שיש בזה.

<נעה בן שבת: אבל לפחות תשובת היידוע, מי יהיה חייב לתת את חובת היידוע הראשונה.

<איגור סטפנסקי: מתקין, זה בסדר.

<בוריס שוורץ: מתקין הוא מי שבונה בפועל והוא אמור להדביק.

<בוריס שוורץ: מאיפה הוא יודע?

<בוריס שוורץ: הוא צריך לדעת את התקנות.

<איגור סטפנסקי: הוא בעל רישיון.

<איגור סטפנסקי: מתקין חייב להיות בעל רישיון והוא מתקין והוא אחראי על מה שהוא עשה.

<איגור סטפנסקי: אם הוא ידע שהוא צריך לשים שלט שצריכים לבדוק את העבודה שלו בעוד שנה, זה בסדר.

<נעה בן שבת: אנחנו נגיד בסעיף 14(ג) שמתקין המיתקן יקבע לגבי המיתקן הודעה בדבר חובת הבדיקה התקופתית לפי סעיף זה.

<בוריס שוורץ: ובסעיף 14(ד) אנחנו מדברים על ספק שירות חיוני.

<נעה בן שבת: אז נגיע לסעיף 16, בו אמרנו שתחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן ומותר לפעול לפי תקנות אלה החל ביום פרסומן, ונקרא את סעיף 18.

<נעה בן שבת: תחולה וסייג לתחולה תקנות אלה יחולו על מוליכים מבודדים וכבלים למתח שאינו עולה על מתח נמוך.

<נעה בן שבת: אגב, אם אנחנו מדברים על מתח נמוך, הוא גם כולל מתח נמוך מאוד?

<איגור סטפנסקי: לא.

<איגור סטפנסקי: מתח נמוך מאוד לא.

<בוריס שוורץ: לא קשדור.

<נעה בן שבת: תקנות אלה לא יחולו על - מוליכים מבודדים וכבלים, שאינם חלק ממיתקן.

<נעה בן שבת: רשת חשמל עילית, לרבות חיבורים עיליים ותת קרקעיים מהרשת למבנים.

<נעה בן שבת: מיתקנים של ספק חיוני כמשמעותו בחוק משק החשמל.

<איגור סטפנסקי: לא.

<איגור סטפנסקי: בוריס אמר נכון.

<איגור סטפנסקי: אנחנו מתייחסים למיתקנים של ספק שירות חיוני רק בבחינת כוונון מפסקים אוטומטיים והמבטחים.

<איגור סטפנסקי: העמסת מוליכים, איך צריך להעמיס את המוליך.

<נעה בן שבת: רק לגבי בדיקות תקופתיות.

<איגור סטפנסקי: כן.

<נעה בן שבת: בסעיף 14 נוסיף פסקה (ד), כפי שאמרת, האומרת שהוראות תקנה זו לא יחולו על מתקנים של ספק חיוני לפי חוק משק החשמל.

<נעה בן שבת: מופיעות כאן התוספות עליהן דיברנו.

<נעה בן שבת: תוספת ראשונה, שנייה ושלישית.

<נעה בן שבת: אתם רוצים לציין שתקנות אלה יחולו על מוליכים מבודדים למתח שהוא מתח נמוך?

<נעה בן שבת: אם אנחנו אומרים שאינו עולה על מתח נמוך, לכאורה הוא יכול להיות במתח נמוך מאוד.

<איגור סטפנסקי: אם זה לא ברור, אפשר לדייק ולומר שזה מתח נמוך ולא מתח נמוך מאוד.

<איציק ברכה: גם שם אתה צריך אבטחה וכולי.

<איציק ברכה: במתח נמוך מאוד אתה לא צריך הגנה מפני איזה קצר?

<בוריס שוורץ: לא.

<בוריס שוורץ: שם התחשיב הוא אחר.

<בוריס שוורץ: אתה הרי לא תשתמש בטבלאות של זרם במתח נמוך.

<נעה בן שבת: אם אנחנו מסתכלים, מופיעה לנו הגדרה של מתח נמוך בתוכו כתוב שהוא עולה על מתח נמוך מאוד ולא עולה על 1000 וולט.

<איגור סטפנסקי: זה לא רלוונטי.

<נעה בן שבת: אפשר להגיד שהוא למתח נמוך.

<נעה בן שבת: מוליכים במתח נמוך.

<נעה בן שבת: גם בשם התקנות נצטרך לתקן שאלה מוליכים במתח נמוך.

מיקי רוזנטל: הכול מסוכם.

מיקי רוזנטל: יופי.

מיקי רוזנטל: אנחנו מצביעים על התקנות.

מיקי רוזנטל: בעד – 1 תקנות החשמל (העמסה והגנה על מוליכים מבודדים וכבלים במתח נמוך), התשע"ד- 2013 – אושרו פה אחד

מיקי רוזנטל: התקנות מאושרות כדין.

מיקי רוזנטל: תודה רבה לכם על המאמץ.

<איגור סטפנסקי: תודה.

<איגור סטפנסקי: אני רוצה לומר כמה מלים.

<איגור סטפנסקי: תודה לכל צוות הוועדה ובמיוחד לנעה ולחבר הכנסת מיקי רוזנטל.

<איגור סטפנסקי: קיבלנו היום התייעלות אנרגטית גבוהה ביותר.

<איגור סטפנסקי: פעם ראשונה אנחנו עוברים כל כך מהר ועם הסכמות.

<איגור סטפנסקי: תודה.

מיקי רוזנטל: תודה רבה לכם.

מיקי רוזנטל: תמשיכו לעשות מעשים טובים.