ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 133, 2013-11-25 09:30

מירי רגב: שלום לכולם.

מירי רגב: אנחנו כבר אחרי בוקר סוער בעניין גבעת עמל, ואנחנו ממשיכים את ועדת הפנים והגנת הסביבה בהצעת החוק שתגיע היום להצבעה – הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 101), התשע"ד-2013, מספר מ/771.

מירי רגב: אני רוצה להודות לסגנית שר הפנים, פניה קירשנבאום ידידתי.

מירי רגב: וכן לשוקי, ממלא מקום בפועל של תפקיד המנכ"ל, ובינת שוורץ שהיא כבר חלק קבוע מהוועדה.

מירי רגב: סעיף 145(ז) לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965, קובע כ מוסד תכנון לא ייתן היתר מכוח תוכנית שהופקדה לאחר ינואר 96', אלא אם כן אושרה למקרקעין שלגביהם מבוקש ההיתר.

מירי רגב: התוכנית קובעת הוראות, לרבות פירוט ייעודי הקרקע, שטחי הבנייה המותרים וגובה המבנה.

מירי רגב: הצעת החוק המונחת לדיון היום היא הצעת חוק ממשלתית, אשר באה בעקבות עתירה לבג"ץ כנגד תוכנית מתאר ארצית משולבת למים, אשר אפשרה להקים מתקני מים בהתאם לפרמטרים מסוימים, ללא תוכנית מפורטת ומכוח של היתר בנייה בלבד.

מירי רגב: בג"ץ קיבל את העתירה וקבע כי לא ניתן לחרוג מהוראת החוק בתוכנית מתאר ארצית.

מירי רגב: הצעת החוק מבקשת לקבוע, כי מוסד תכנון יהיה רשאי לתת היתר למתן שידור אלחוטי לקו או מתקן מים, למתקני מדידה או ניטור וכן למתקני תשתיות נוספות, כפי שיקבע השר.

מירי רגב: השר בעניין זה הוא שר הפנים.

מירי רגב: בתנאי שאלו נקבעו בתוכנית מתאר ארצית או מחוזית שקובעת כי ניתן להוציא מכוחן היתרי בנייה, ובלבד שההיתר תואם את הייעוד שנקבע בתוכנית ואת השטח הכולל המותר לבנייה לפיה הקמת התשתית היא צורך חיוני ודחוף.

מירי רגב: מאידך הוועדה חייבת לוודא שהחוק הזה יתייחס בזהירות וייקח בחשבון את כל הצרכים הציבוריים אשר עלולים להיפגע מהקמת תשתיות, לרבות הבטחת הבריאות, הביטחון, הבטיחות, הנופש, הפנאי וההגנה על אוכלוסייה מוחלשת שלהם אין נציגים בוועדה.

מירי רגב: לכן ביקשתי מהממשלה שתכניס לתוך הצעת החוק הזאת, שכל אישור, והיה והחוק הזה יאושר, יבוא לאישור ועדת הפנים.

מירי רגב: זה הסיכום שלנו עם השר, לאחר דיונים רבים.

מירי רגב: מבחינתי זה ההישג הכי גדול, שהוועדה תעשה את האיזונים הנכונים בסוגיות החברתיות בעיקר והצרכים הציבוריים.

מירי רגב: סגנית השר פניה קירשנבאום, בבקשה.

פניה קירשנבאום: אני מודה ליושבת-ראש ועדת הפנים על ההכנסה של הסעיף, שכל חוק כזה חייב לעבור את ועדת הפנים.

פניה קירשנבאום: אני סמוכה ובטוחה שהוועדה יודעת להוות את האיזון לחקיקה.

פניה קירשנבאום: אני יודעת ומעריכה את העבודה של חברי הכנסת, ואני בטוחה שדיון בוועדת הכנסת הוא הכלי החשוב ביותר לתהליך החקיקה.

פניה קירשנבאום: לכן אני חושבת שזאת תוספת מבורכת, ואני מודה לך ולוועדה.

מירי רגב: תודה רבה.

מירי רגב: נציגת הממשלה תקרא את הנוסח שסוכם.

מירי רגב: אם אין הערות על הנוסח שסוכם וזה מקובל על האנשים, נמשיך הלאה.

מירי רגב: אם יש הערות, כמובן להגיד אותן.

מירי רגב: בגלל הנחיית בג"ץ פעלנו מחוץ לסדר ועשינו את כל מה שניתן כדי ש"מקורות" והגורמים האחרים יוכלו להמשיך לעבוד בהתאם להנחיית בג"ץ.

מירי רגב: אבל כפי שאתם מבינים, הכנסת היא לא עוקף בג"ץ אלא היא עובדת במקביל לבג"ץ, ולכן החוק הזה יאושר כפי שסיכמנו עליו.

מירי רגב: בבקשה.

<אפרת דון יחיא: על הנוסח שמוצע יש עוד כמה הסכמות, אז אנסה לשלב אותן.

<אפרת דון יחיא: תיקון סעיף 145 1.

<אפרת דון יחיא: בחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 145 – בסעיף קטן (ז) הסיפה החל במילים "ואולם" – תימחק.

<אפרת דון יחיא: אחרי סעיף קטן (ז) יבוא: "(ח) על אף הוראות סעיף קטן (ז), לגבי כל אחד מהמפורטים להלן" – אנחנו ביקשנו "רשאי מוסד תכנון" ואנחנו עושים הבחנה, כי לגבי סעיף קטן (1) עדיין צריך להיוותר הכלל של מוסד תכנון, עם אפשרות לרשות רישוי או ועדה מקומית.

<אפרת דון יחיא: לגבי סעיף (2), שזה מדבר על התיקון שלשמו התכנסנו, אנחנו מקבלים שצריך להיות ועדה מקומית.

<אפרת דון יחיא: אנחנו מבקשים שבנוסח זה יקבל ביטוי.

<אפרת דון יחיא: כרגע אני קוראת "רשאי מוסד תכנון לתת היתר אף אם לא כללה התוכנית את ההוראות שבפסקאות (1) עד (4) של הסעיף הקטן האמור: עבודה או שימוש בקרקע שלדעת מוסד התכנון אופיים אינו דורש את קיום כל ההוראות שבסעיף זה; מתקן שידור אלחוטי, קו או מתקן מים, מתקן מדידה או ניטור או קו או מתקן תשתית מסוגים אחרים שקבע השר באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, שנקבעו בתוכנית מתאר ארצית או בתוכנית מתאר מחוזית החלה על כל שטח המחוז אליו היא מתייחסת שאושרה לאחר יום תחילתו של חוק התכנון והבניה (תיקון מס' 101), התשע"ד-2013 (בסעיף זה – התוכניות) הקובעות כי ניתן להוציא מכוחן היתרי בניה, ובלבד שההיתר כאמור תואם את הייעוד שנקבע בתוכניות ואת השטח הכולל המותר לבנייה לפיהן והכול אם התקיימו בתוכניות כל אלה: הן מתייחסות לתשתיות כלל ארציות המחייבות פריסה רחבה של מתקנים או קווים ודורשות גמישות ביחס למיקומו של כל קו או מתקן; הן כוללות הוראות ביחס להליכי פרסום הבקשות להיתרי הבניה" – כאן כתוב "הליך הגשת התנגדויות", אנחנו סיכמנו שזה יהיה "הליך שמיעת טענות ובקשות כאמור על ידי הוועדה המקומית".

<אפרת דון יחיא: נקבעו בהן שטחי בניה והיקפי בניה מותרים לכל מתקן תשתית".

<אפרת דון יחיא: אין צורך להגיד "קו", כי בהגדרה של מתקן תשתית זה כולל גם קו.

<אפרת דון יחיא: בלי הסיפא "לרבות", כלומר להגיד באופן כללי "מותרים לכל מתקן תשתית".

<אפרת דון יחיא: (ט) על אף האמור בסעיף קטן (ז) רשאי מוסד תכנון לתת היתר למפעל מים שאושר בהתאם לתכנית למפעל מים לפי פרק שלישי לחוק המים, התשי"ט-1959 לפני יום י"ט באב התשס"ט (9 לאוגוסט 2009) אף אם לא כללה התכנית כאמור את ההוראות שבפסקאות (1) עד (4) של הסעיף הקטן האמור".

מירי רגב: תודה.

מירי רגב: היועץ המשפטי, בבקשה.

<תומר רוזנר: אני רוצה לשים מספר דגשים על הדברים שלפי הנחיית יושבת-ראש הוועדה הוספו בהצעת החוק הממשלתית כפי שהונחה.

<תומר רוזנר: ראשית, הוסף פה עיקרון חשוב, שכל היתר בנייה שהוצא לפי התוכניות המדוברות, יהיה בו הליך של פרסום ושמיעת טענות.

<תומר רוזנר: זה דבר שלא היה בהצעה המקורית.

<תומר רוזנר: שכל מתקן תשתית נוסף שירצו לעשות לגביו הליך שיאפשר תוכניות מהסוג הזה יחייב, כפי שאמרה יושבת-ראש הוועדה, אישור של ועדת הפנים.

<תומר רוזנר: בנוסף לכך, ניתנו כמה מאפיינים של התשתיות המדוברות כדי להבטיח שלא ישתמשו במתכונת הזאת למתקנים שהם נקודתיים, כגון מתקן לקליטת הגז הטבעי מאזורי הקידוח לתוך ישראל, כי זה לא משהו שהוא בפריסה ארצית רחבה וכו'.

<תומר רוזנר: אלה פחות או יותר השינויים.

<תומר רוזנר: למרות כל אלה, צריך לשים לב שיש כאן סטייה מסוימת מהמתכונת הרגילה של היתרי בנייה ושל עקרונות היסוד של החוק.

<תומר רוזנר: במקורו החוק לא קבע תכנים של תוכניות, והיה אפשר להוציא היתרי בנייה באופן יחסית פשוט גם מתוכניות שקבעו מסגרות כלליות.

<תומר רוזנר: בשנות ה-90 חשב המחוקק שצריך להסדיר בצורה ברורה שהתוכניות צריכות להיות מפורטות, שמגדירות בדיוק את המתחמים, ובית המשפט חזר והדגיש את החשיבות של תוכניות מפורטות מהסוג הזה.

<תומר רוזנר: יחד עם זאת התעורר צורך במהלך השנים למתקנים מסוימים שמנויים בהצעה לגמישות מסוימת, וזאת ההצעה הממשלתית.

<תומר רוזנר: גם בית המשפט קבע בפסק הדין, שניתן בהסכמת הצדדים באותו עניין, שלממשלה אפשרות לבקש מהכנסת לתקן את החוק בעניין הזה, והממשלה הרימה את הכפפה של בית המשפט.

<תומר רוזנר: גם העותרים, אגב, באותו עניין סברו שאם יתוקן החוק יבוא הדבר על תיקונו.

<תומר רוזנר: אני חושב שההצעה בנוסח שמובא כרגע בפניכם בעקבות ההערות שיושבת-ראש ההערה ביקשה להכניס בה היא מאוזנת יותר מאשר ההצעה הממשלתית.

<תומר רוזנר: עדיין יש בה סטייה מעקרונות היסוד של החוק, אבל נראה לנו שהיא הרע במיעוטו בהקשר הזה.

מירי רגב: תודה.

מירי רגב: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה, גברתי היושבת-ראש.

דב חנין: אני רוצה להקדים למה שאני אומר משפט של הערכה לך, גברתי היושבת-ראש, ולייעוץ המשפטי של הוועדה, על המאמץ קצת להקל מרוע הגזירה של החוק הזה.

דב חנין: אבל בשורה התחתונה אני אומר לכם, עמיתי חברי הכנסת, שאנחנו חייבים את התיקון הזה לדחות על הסף ולא לאמץ אותו.

דב חנין: אני חושב שמדובר פה במהלך מסוכן, חסר תקדים.

דב חנין: היועץ המשפטי קורא לזה סטייה מסוימת בעקרונות היסוד של החוק.

דב חנין: זו לא מפחות ממהפכה מסוכנת, דרמטית, שהיא לא רק פסולה ברמה העקרונית, אלא היא גם מאוד מזיקה ברמה המעשית, ואני אנמק את מה שאני אומר.

דב חנין: קודם כל, למה זו מהפכה?

דב חנין: הצעת החוק הזו סוטה מעיקרון מאוד בסיסי שמאפיין את חוק התכנון והבנייה מאז שהוא נחקק, שאומר שהחובה הבסיסית לפני בנייה היא לתכנן.

דב חנין: יש חובה לתכנן לפני הבנייה.

דב חנין: הדבר הזה מאוד חיוני בכלל בעולם, אבל הוא בוודאי מאוד חיוני במדינה קטנה וצפופה כמו מדינת ישראל, עם המון אילוצים, המון צרכים, המון לחצים, המון דרישות על מעט מאוד שטח.

דב חנין: לכן בתי המשפט במדינת ישראל פעם אחר פעם קבעו בצורה מאוד נחרצת שיש חובה לתכנן.

דב חנין: החובה הזו היא חובה לתכנון פרטני.

דב חנין: יש פסק הדין בעניין הירדן, של בית המשפט העליון, שאומר ש-200 היתרי בנייה על-פי תוכנית כללית ובלתי מפורטת עשוי להיות שיקול למתן היתר בלי תוכנית כלל.

דב חנין: מה שפה מאפשרים, בנייה בלי תוכנית מפורטת, זו מהפכה כל כך קיצונית, שאני חייב להודות שכאשר קראתי את תיקון 101 התעוררה אצלי שאלה במילה אחת, ואני אשאל אותה כאן: אתם השתגעתם?

מירי רגב: לכן זה בא לוועדה.

מירי רגב: כי אנחנו יודעים שאתה בוועדה ואתה לא תשתגע.

דב חנין: אני מקווה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: עוד בעיה שקיימת, ואשמח לשמוע את התייחסותו של היועץ המשפטי לוועדה – את יודעת, גברתי, שיש לנו ניסיון לא מוצלח עם זה שחוקים שעוברים בכנסת מגיעים לבית המשפט העליון, ובית המשפט העליון אומר שזו פגיעה חוקתית.

דב חנין: אני אומר את דעתי בזהירות, ואני מאוד מכבד את היועץ המשפטי של הוועדה.

דב חנין: אני חושב שבחוק הזה יש פגיעה בלתי מידתית בזכות יסוד חוקתית, שהיא זכות הקניין.

דב חנין: אני מעריך ואני גם מקווה שבית המשפט העליון, אם החוק הזה יעבור, יפסול אותו.

דב חנין: זה פוגע באופן בלתי מידתי בזכות הקניין.

דב חנין: מכיוון שזכות הקניין, כפי שמתפרשת אצלנו, היא לא רק הזכות בקרקע, אלא היא גם הזכות לגבי מה שניתן לעשות בקרקע.

דב חנין: זכות הקניין היא חבילה של זכויות שנפגעות בצורה מאוד מהותית על-ידי התיקון המוצע.

דב חנין: אני ער לזה שהחוק הזה בא כתוצאה מהחלטה של בג"ץ, אבל אני רוצה להגיד שני דברים לגבי ההחלטה של הבג"ץ.

דב חנין: קודם כל, החלטת הבג"ץ היא נקודתית, מדברת על מתקני מים, ופה לוקחים את אותה הזדמנות שבית המשפט העליון מדבר על מתקני מים ומרחיבים את זה על כל מיני דברים שאין להם שום קשר עם מים.

דב חנין: דבר שני, כשבאים להסדיר דבר, במיוחד כשיש בו פגיעה בזכות חוקתית, חייבים להבטיח שאין דרכים אחרות שהפגיעה בהן בזכות החוקתית היא יותר מצומצמת, שאנחנו בוחנים את האמצעים האלה קודם, לפני שאנחנו פוגעים בצורה כל כך דרמטית בזכות החוקתית.

דב חנין: לפי דעתי, גברתי, לא נבחנו כאן אמצעים אחרים שפגיעתם היא יותר מצומצמת בזכות החוקתית ועדיין יכולים להשיג את המטרה של תכנון מהיר ומענה לבעיות דחופות, שכולנו רוצים וכולנו בעדם.

דב חנין: אני רוצה להתייחס בקצרה לתיקונים שמוצעים להצעת החוק.

דב חנין: אני קודם כל מברך עליהם.

דב חנין: גברתי, אני חושב שההנחיה שלך לייעוץ המשפטי וההצעות של הייעוץ המשפטי הן בכיוון הנכון.

דב חנין: אבל אני חושב שאי-אפשר להסתפק בהן.

דב חנין: אני חושב שהן מתונות מדי, הן לא הולכות עד איפה שצריך ובאופן מעשי הן לא תפתורנה את הבעיות.

דב חנין: אני אתייחס לשלושת התיקונים אחד לאחד.

דב חנין: העניין של תשתית כלל ארצית – אני רוצה לתת דוגמה אחת של תשתית כלל ארצית, של מערכת החשמול של הרכבת.

דב חנין: אבל התשתית הכלל ארצית הזאת כוללת מתקני השנעה, שכל אחד מהם הוא בית עם עוצמות חשמל מאוד גדולות, וכל מתקן כזה צריך בחינה פרטנית.

מירי רגב: נכון.

מירי רגב: לכן הוועדה לא תאשר דבר כזה במסגרת החוק הזה.

מירי רגב: צריך יהיה לבוא לוועדה.

מירי רגב: זה לא בהתייעצות עם הוועדה.

מירי רגב: על זה עשינו דיונים כמעט ארבעה חודשים.

מירי רגב: זה יבוא לאישור הוועדה.

חנא סוייד: את חושבת שכל תוכנית כזאת תבוא לוועדה כאן?

מירי רגב: חייבים.

מירי רגב: סוג התשתית חייב לבוא לאישור הוועדה.

חנא סוייד: מה, תהפכי לוועדה לתכנון?

מירי רגב: לא.

<תומר רוזנר: אני אתייחס לדוגמה שנתן חבר הכנסת חנין, וגם דוגמאות נוספות.

<תומר רוזנר: ייתכן שהממשלה תעלה על דעתה ביום מן הימים אכן להביא תוכנית מתאר ארצית או תוכנית מתאר מחוזית שעוסקת בחשמול הרכבת, עם מתקני השנעה וכו'.

<תומר רוזנר: כמובן שוועדת הפנים לא תדון בתוכנית לפרטיה.

<תומר רוזנר: היא תדון בשאלה העקרונית, האם מתקני חשמול של רכבת שכוללים בתי השנעה וכו' ראוי שייעשה.

חנא סוייד: אבל יש תקדימים כאלו?

חנא סוייד: בהתחלה לא הסכמתי עם עמיתי חבר הכנסת חנין שמדובר כאן במהפכה.

חנא סוייד: עכשיו אני חושב שזה יותר ממהפכה, זו הפיכה.

מירי רגב: אם היית רואה את הצעת החוק, אנחנו לא מעורבים בזה בכלל.

חנא סוייד: האם יש תקדים לזה שהוועדה יושבת על תוכניות כאן?

מירי רגב: הוועדה לא יושבת על תוכניות.

מירי רגב: הוועדה תדבר על סוג התשתית.

מירי רגב: דרך אגב, סוג התשתית זה חשוב, כי אז דברים כמו עמק חפר הוועדה לא תאשר במתכונת הזאת.

מירי רגב: מראש לא תיתן להם בכלל אישור לדון על דבר כזה אם זה יבוא לפה.

דב חנין: המטרה של חוק היא לא לייצר קבוצה ריקה של מצבים, ואז נגיד: אנחנו כרגע מאשרים את החוק, כשזה יגיע אנחנו בוועדה נעצור את כל הרעות.

דב חנין: המטרה של החוק צריכה להיות למנוע מראש את הרעות האלה.

דב חנין: חשמול הרכבת זו תשתית דחופה, יש לזה הרבה תועלות.

דב חנין: אני גם לא נגד זה.

דב חנין: אני רק אומר שצריך לבחון את זה.

דב חנין: זה מתקן שיש לו הרבה משמעות.

דב חנין: אתה מקים להם מתקן השנעה ליד הבית, פתאום הבית שלהם שווה אפס מהיום למחר.

חנא סוייד: יאשימו אותך אחר כך בירידת ערך.

דב חנין: יתבעו את ועדת הכנסת בגלל ירידת הערך.

דב חנין: זה הסייג הראשון.

דב חנין: הסייג השני שמציעה הבאה, ושוב, הוא משפר את המצב ביחס למה שהיה מוצע, הוא שבכלל אין זכות להתנגדות.

דב חנין: זה בכלל נראה לי דבר חמור ומופרך ומטורף לחלוטין.

דב חנין: אבל מה הוועדה מציעה?

דב חנין: היא מציעה שהזכות להתנגדות תועבר לשלב של ההיתרים, שזה השלב המורחב.

דב חנין: זה לא טוב, כי אתה מאפשר להליך התכנוני להתקדם, וזה הוצאות, זה כסף.

דב חנין: יושבת ועדה, דנה, אין התנגדויות, לא שומעים אף אחד.

דב חנין: יכול להיות שכל העסק מופרך.

דב חנין: יכול להיות שאם היו נותנים לחבר הכנסת פייגלין זכות להתנגד הוא היה אומר: אתם בונים פה משהו על הירח.

דב חנין: והיו עושים משהו אחר.

דב חנין: היו חוסכים גם כסף, חוסכים בזמן.

דב חנין: עכשיו מעבירים את הכול לשלב של ההיתרים, שזו התחנה האחרונה, אחרי שכולם כבר עשו את כל העבודות.

דב חנין: אנשים גם פוגעים בזכותם להתנגד, כי דוחים את הזכות הזאת לרגע האחרון, אבל גם פוגעים בהליך התכנוני.

דב חנין: הרי אם יש בעיה מהותית, אז למה להמשיך עד שלב ההיתרים, ובשלב ההיתרים פתאום לאפשר להתנגד?

דב חנין: גם ברמה העקרונית וגם ברמה המעשית זה לא טוב.

דב חנין: הסייג המוצע השלישי מדבר על היקפי השטחים ושטחי הבנייה המותרים.

דב חנין: גם פה הוא לא רלוונטי לגבי מישהו שרוצה לדעת מה יקרה ליד הבית שלי.

דב חנין: הרי זה מה שמעניין אותי בסופו של דבר כאזרח.

דב חנין: לא מעניין אותי מה קורה בכלל, מעניין אותי מה קורה בסביבתי.

דב חנין: לכן, גברתי, הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק לא רק מאוד מאוד בעייתית ברמה התכנונית, אלא גם הרסנית מבחינת הרקמה הדמוקרטית.

דב חנין: אנחנו מדינה שבה לאזרחים יש זכויות.

דב חנין: יש להם גם זכות להגיד: אני לא רוצה את זה.

דב חנין: הם לא קובעים.

דב חנין: הרי יש להם רק זכות להתנגד.

דב חנין: הם יביעו את עמדתם ויכול להיות שיגידו להם: עם כל הכבוד, עמדתכם נדחית.

דב חנין: אבל אם אתה שולל מאנשים את הזכות להתנגד - - -

מירי רגב: אתה לא שולל את זה מהם.

דב חנין: אתה שולל את זה בפועל.

דב חנין: אתה מעביר את זה לשלב היתרי הבנייה, אתה מאוד מצמצם את זה.

דב חנין: אתה מצמצם את זה בלוחות זמנים.

דב חנין: אני רוצה להגיד משפט אחרון, שהוא אופטימי, למרות החוק הזה.

דב חנין: עם ישראל חי, וזה אומר שאנשים פה הם לא פראיירים.

דב חנין: ואם אתם חושבים שאתם תדרסו אנשים ומערכת התכנון האנטי-תכנונית הזאת תעבור על גופותיהם ועל ראשיהם של בני-אדם, אתם לא חיים במציאות שלנו.

דב חנין: הדבר הזה יעורר התנגדויות.

דב חנין: אתם לא תבנו שום דבר בדברים האלה, אנשים ישכבו מול הבולדוזרים אם לא תתנו להם את הזכות הדמוקרטית להתנגד ולהביע את דעתם.

דב חנין: את ההסתייגויות שלי אגיש מיד בכתב.

מירי רגב: ניר מרשות הגנים הלאומיים, בבקשה.

<ניר אנגרט: תודה.

<ניר אנגרט: אני מברך על השיפורים שנכנסו.

<ניר אנגרט: הם באמת משמעותיים.

<ניר אנגרט: אבל אני שואל איפה הסביבה.

<ניר אנגרט: שכחתם, נראה לי, כי הלכתם ובדקתם בתמ"א 34, שהרעיון היה להכשיר את העניין, ונכתב שם שקובעים את גדלי המתקנים ואת האפשרות להגיש התנגדות.

<ניר אנגרט: את כל זאת הכנסתם, אבל בתמ"א 34 גם נכנס נושא של בחינה סביבתית.

<ניר אנגרט: נספח נופי סביבתי.

<ניר אנגרט: אתם ועדת הפנים ואיכות הסביבה, והדבר הזה נעלם.

<ניר אנגרט: אני מבקש מאוד.

<ניר אנגרט: הנושא של תמ"א 34 הוא בהסכמה של כל גופי התשתית שעסקו בתמ"א 34, כי גם הם לא רוצים שתהיה סתם פגיעה בסביבה.

<ניר אנגרט: אני מציע אחרי סעיף 2(ג) להוסיף: "כוללת הוראות או הנחיות לבחינה נופית סביבתית".

<קריאה: זה היה רק באזורים מורשים.

מירי רגב: נבקש מהממשלה להתייחס לזה.

<ניר אנגרט: אני רוצה להדגיש שזה מופיע כיום בתמ"א 34 בצורה הזאת.

<ניר אנגרט: אם כבר מכשירים את זה, לפחות תעתיקו את הכול ותמצאו את האיזונים.

<ניר אנגרט: דיברו על תמ"א 34 ובג"ץ וכן הלאה, אבל יש פה העניין שנכנס פה, של מפעלי מים.

<ניר אנגרט: אני לא יודע עד כמה אנשים ראו פה איך נראית תוכנית של מפעל מים.

<ניר אנגרט: זו לא תוכנית לפי חוק תכנון ובנייה, היא לא כוללת אלמנטים סביבתיים, לא חיבור לדרכים.

<ניר אנגרט: מה שביקשנו בעניין הזה, שברור לנו הצורך שאם יש מפעל מים קיים שרוצים לשפר אותו, לשדרג אותו, להוסיף לו, ניחא.

<ניר אנגרט: אבל אל תהפכו את הדבר הזה לדרך המלך.

<ניר אנגרט: מי שרוצה להקים מתקן מים, שילך לחוק תכנון ובנייה.

<ניר אנגרט: עכשיו אתם מייצרים לו מסלול מאוד קצר, יעיל.

<ניר אנגרט: רק אל תתנו גם את הנושא הזה של מפעל מים.

מירי רגב: תודה.

מירי רגב: משרד התקשורת, בבקשה.

נחמיה מיכאלי: רק למען הסדר הטוב, אני חושבת שהיועץ המשפטי של הוועדה הסביר את זה – אישור הוועדה וקביעת שר נדרשת רק ביחס למתקן או קו תשתית מסוגים אחרים.

נחמיה מיכאלי: רק למען הסדר הטוב, זו ההוראה שניתנה כאן בסעיף, זה הועבר גם על-ידי הממשלה.

נחמיה מיכאלי: ההערה השנייה נוגעת לתוספת של שלושת הקטעים הנוספים שהוסיפה הוועדה.

נחמיה מיכאלי: היא מתייחסת לסעיף קטן (ב) ביחס להליכי פרסום בקשות להיתרי בנייה.

נחמיה מיכאלי: מכיוון שהתיקון הזה חל גם על תמ"אות שהן קיימות, שהן אושרו כבר, שקבועות בהן כבר הוראות ביחס להליכי פרסום, צריך להבהיר שהליכי הפרסום כפופים להוראות כפי שנקבעו בתוך התמ"א.

מירי רגב: לא יהיה.

מירי רגב: פרסום הסלולר יהיה חלק מהנושא הזה.

מירי רגב: אחרת אל תכניסו את זה לחוק.

מירי רגב: ראשית, טוב שבאתם לדיון האחרון.

מירי רגב: זה גם יפה.

מירי רגב: לא הבעתם את עמדתכם לפני.

מירי רגב: הדיון הזה נעשה רק מול שר אחד, שר הפנים.

מירי רגב: הוא השר היחידי שהחוק הזה נמצא אצלו.

מירי רגב: קיבלנו את ההתייחסות מראש של משרד התשתיות.

מירי רגב: משרד התשתיות היה אתנו בקשר לאורך כל התקופה הזאת.

מירי רגב: דיבר אתי השר ודיברו אתי יועצי השר והבנו מה הם רוצים.

מירי רגב: אני שמחה שזה מקובל על משרד התשתיות.

מירי רגב: אתם הבוקר נזכרתם להביע את הסתייגותכם.

מירי רגב: זו הצעה שאושרה בממשלה.

מירי רגב: אני לא אדבר עם שלושה שרים שונים.

מירי רגב: שר הפנים הוא היחידי מבחינתי, אתו דנו.

מירי רגב: היו לנו הרבה דיונים על הסעיף הקטן הזה, סעיף 101.

נחמיה מיכאלי: אנחנו כן ליווינו את תהליך אישור התקנה.

נחמיה מיכאלי: זה היה במסגרת הסדרים.

נחמיה מיכאלי: מה שהובהר לנו על-ידי הממשלה זה שאין כוונה כאן להוסיף מגבלות או הוראות נוספות על ההליכים שקיימים כרגע בהוראות התמ"א.

מירי רגב: אז שהממשלה תענה.

מירי רגב: זאת הצעת החוק שמגיעה, נקודה.

נחמיה מיכאלי: ההתנגדות היא ביחס לתמ"אות קיימות, שיידרש תיקון.

מירי רגב: נכון, יידרש תיקון.

מירי רגב: אי-אפשר לקחת חוק שבג"ץ לא אישר, או בעצם פסל פעילות מסוימת של תכנון של גוף מנהל התכנון הארצי, ועכשיו לבוא לכנסת ולהגיד: תכשירו לי את השרץ.

מירי רגב: לא נעשה את זה.

מירי רגב: אנחנו מוכנים ללכת לקראת, מבינים את החשיבות.

מירי רגב: נפגשנו עם מנכ"ל "מקורות", נפגשנו עם כל הגורמים, הבנו את החשיבות של העניין הזה.

מירי רגב: מבחינתי אני מאשרת את החוק רק עבור מנכ"ל "מקורות".

מירי רגב: אתם רוצים להוסיף את זה לתשתיות, אתם רוצים להוסיף סלולר, רוצים להוסיף דברים אחרים?

מירי רגב: תביאו את זה לוועדה.

מירי רגב: אין דבר כזה שכל אחד עושה כאן מה שהוא רוצה.

מירי רגב: אני מוכנה למחוק את כל המתקנים הסלולאריים.

מירי רגב: את רוצה שזה לא יהיה חלק מהחוק?

מירי רגב: לכי תתייעצי עם השר.

מירי רגב: מקובל עלי למחוק את זה, שזה יהיה רק תשתיות מים.

מירי רגב: מה שמקובל על השר מקובל עלי.

מירי רגב: אבל החוק הזה לא ישונה יותר.

נחמיה מיכאלי: הערה נוספת.

נחמיה מיכאלי: יש כרגע מסלול מוסדר במסגרת תוכנית מתאר ארצית, שקובעת מה התנאים לצורך קבלת היתר בנייה למתקני תקשורת.

נחמיה מיכאלי: התמ"א הזאת שאושרה על-ידי הממשלה מתייחסת גם להליך פרסום.

נחמיה מיכאלי: אנחנו רק מבקשים שלא יהיה משהו שסותר.

מירי רגב: יש סתירה, ואתם תצטרכו להתאים את זה.

מירי רגב: היועץ המשפטי של הוועדה יתייחס לזה מאוחר יותר.

מירי רגב: משום שההצעה הזאת באה מהממשלה, לי אין שום בעיה למחוק את כל המתקנים הנוספים ולהתעסק רק עם התשתיות.

מירי רגב: תדוני בזה עם גופי משרד הפנים.

חנא סוייד: מאיפה בא הרעיון הזה?

חנא סוייד: אם באמת המקור והסיבה שבגללה יש התיקון הזה היא מים, אז מאיפה בא הרעיון להעמיס עוד דברים אחרים?

חנא סוייד: אולי מה שאמרת כרגע הוא הדבר הנכון.

מירי רגב: תודה לך.

מירי רגב: בינת שוורץ, בבקשה תסבירי את מהות החוק, מדוע הצטרפו לחוק הזה משרדים נוספים, וכמובן תתייחסי לסעיף שאני חושבת שהוא נכון, מה שאמר פה נציג הארגונים הסביבתיים.

מירי רגב: שווה לשקול את זה ולראות איך אנחנו עושים את התאימות בחוק.

מירי רגב: ממילא זה כבר קיים בחוק אחר, אז אין טעם לפסול את החקיקה שגם ככה התאמצנו מאוד לחוקק.

מירי רגב: בבקשה.

<בינת שוורץ: החוק הזה מנסה ליצור מצב שבו ניתן יהיה להמשיך ולקיים במדינת ישראל מתקני תשתית שמחייבים פריסה רחבה ומחייבים גמישות ביחס למיקום הסופי של כל מתקן ומתקן.

<בינת שוורץ: הדוגמה הכי מובהקת זה מתקני מים.

<בינת שוורץ: אי-אפשר לקבוע מלמעלה, מירושלים, בתוכנית אחת בדיוק את המיקום של כל מתקן שאיבה.

<בינת שוורץ: אפשר להפעיל את זה גם על תקשורת.

<בינת שוורץ: מכיוון שמתקני התקשורת, המתקנים הסלולאריים, זקוקים לקשר זה עם זה, ויש להם מערכת של רשתות שהם צריכים להתחשב בהם, אז רק בסמוך למועד שבו מתקינים את העמוד אפשר לדעת את המיקום הסופי.

<בינת שוורץ: אני חושבת ששתיהן וגם תשתיות אחרות הן לגיטימיות.

<בינת שוורץ: כולנו משתמשים בהן, כולנו שותים מים וכולנו מדברים בטלפון.

חנא סוייד: אבל יש שוני בין גז לבין מים למשל, בזרימה, בהסעה, באפקטים.

חנא סוייד: בכל זאת אי-אפשר, זו לא אותה מטריה, אלה לא אותן סכנות.

מירי רגב: גז לא כלול פה, דרך אגב.

מירי רגב: מבחינת התשתיות זה כולל את המים ואת הסלולר.

<אפרת דון יחיא: זה כולל תקשורת, זה כולל מים וזה כולל מתקני מדידה וניטור.

<אפרת דון יחיא: כל תוספת תחייב אישור ועדת הפנים.

חנא סוייד: אז אם אמרתי שגז זה לא מים, גם שדות אלקטרומגנטיים זה לא מים.

חנא סוייד: האפקטים הם שונים.

מירי רגב: לכן זה יגיע לפה.

מירי רגב: כל מה שהוא לא שם יגיע לפה.

מירי רגב: כל מה שאתה טוען עכשיו, שאנחנו עושים פה עשרות דיונים על באר טוביה ועל עמק חפר ועל כל מתקני הגז היבשתיים מול הים וכל הסוגיות האלה, כל הסוגיות שהעלית עכשיו גם בנושא הסלולר – כל מה שהוא לא חלק מהחוק יגיע לוועדה.

חנא סוייד: אז אני שואל באופן חד-משמעי, גז כלול או לא?

חנא סוייד: כי זה יגיע לבג"ץ בסופו של דבר ואני רוצה לקבל תשובה נחרצת.

חנא סוייד: גז כלול או לא כלול?

מירי רגב: לא.

<בינת שוורץ: כמו שאמרנו, אנחנו מתייחסים לשלושה סוגי תשתיות: למים, למתקנים אלחוטיים ולמתקני מדידה וניטור.

<בינת שוורץ: בגדול זה גם לא יהיו המתקנים הראשיים.

<בינת שוורץ: לא מאגר המים הארצי נכלל בזה, כי למאגר מים ארצי יש מיקום ספציפי, הוא אחד או שניים בכל הארץ.

<בינת שוורץ: אנחנו מדברים על פריסה של מתקנים שהאופי שלהם הוא משני של תשתיות.

<בינת שוורץ: המצב החוקי היום הוא, שלגבי כל מתקן ומתקן כזה, מהמתקנים הקטנים שצריכים להיות בפריסה רחבה, צריך להגיש תוכנית נפרדת מפורטת.

<בינת שוורץ: המשמעות היא שמדינת ישראל לא היתה יכולה לפרוס לא תשתית של מים ולא תשתית של תקשורת, וגם לא תשתית של מתקני מדידה וניטור למשל לטורבינות רוח עתידיות, רק את עמוד המדידה.

<בינת שוורץ: היא לא יכולה לעשות את זה, והתיקון לחוק בא לפתור את זה.

<בינת שוורץ: איך הוא פותר את זה?

<בינת שוורץ: יש הליך תכנון שכולל בתוכו התנגדויות הציבור.

<בינת שוורץ: הליך התכנון הזה ביחס לתשתיות האלה ייעשה במועצה הארצית לתכנון ובנייה, בין אם המועצה הארצית לתכנון ובנייה תעשה את זה במסגרת תוכנית מתאר ארצית או במסגרת תוכנית מתאר מחוזית על מחוז מסוים.

<בינת שוורץ: המועצה הארצית לתכנון ובנייה תקבע את כל הכללים ביחס להקמת התשתית.

<בינת שוורץ: דבר אחד החוק פוטר אותם מלקבוע.

<בינת שוורץ: החוק פוטר אותם מלקבוע מגרש ספציפי, מיקום ספציפי, וזה מהסיבה שאמרתי קודם, שלפעמים כדי לקבוע את המיקום של הקידוח צריך לעשות כמה קידוחי ניסיון ולראות איפה יש מים.

<בינת שוורץ: כדי לקבוע את המיקום של האנטנה הסלולארית צריך לקבוע אילו אנטנות יש ליד.

<בינת שוורץ: איך אנחנו מתגברים על זה שהתוכנית לא קבעה מגרש ספציפי לאותה תשתית נלווית?

<בינת שוורץ: אנחנו מתגברים על זה בשלב ההיתר.

<בינת שוורץ: בבקשה להיתר, אם ההיתר עונה על כל הכללים שקבעה התוכנית, והתוכנית קבעה סקר סביבתי והיא קבעה שזה יהיה רק בייעוד חקלאי, למשל, ולא בייעוד של שמורת טבע ועוד קביעות מקביעות שונות, מגישים בקשה להיתר שעונה על כל התנאים האלה, הבקשה להיתר תפורסם להתנגדויות הציבור, הבקשה להיתר חייבת להיות חתומה על-ידי בעל הקרקע.

<בינת שוורץ: אין כאן שום פגיעה בזכות הקניין.

<בינת שוורץ: היא תפורסם להערות הציבור.

<בינת שוורץ: אגב, התהליך הזה עובד כבר הרבה שנים.

<בינת שוורץ: אף אחד לא נשכב מתחת לבולדוזרים.

מירי רגב: שאלה לגבי הנושא הסביבתי.

<ניר אנגרט: התהליך עובד עם נספח נופי סביבתי.

<בינת שוורץ: לגבי הנספח נופי סביבתי, מה שאמרנו בחקיקה זה מה התוכנית חייבת לכלול מתוך מה שכתוב בחוק.

<בינת שוורץ: בחוק לא כתוב נספח נופי סביבתי.

<בינת שוורץ: בחוק כתוב שתוכנית, כדי להוציא מתוכה היתרי בנייה, צריכה לכלול לפחות את ייעודי הקרקע, חלוקה למגרשים, גובה ושטחי בנייה.

<בינת שוורץ: אמרנו שהתוכנית הזאת תכלול את ייעודי הקרקע, את שטחי הבנייה המותרים.

<בינת שוורץ: יכול שהיא לא תכלול את החלוקה למגרשים.

<בינת שוורץ: ברור שהתוכנית תכלול עוד הרבה דברים, והתוכנית לפי העניין תשקול איפה להכניס היבטים סביבתיים ואיפה להכניס היבטים אחרים.

<בינת שוורץ: אנחנו מתנגדים מאוד לממשלה, כי יש עוד עשרות נושאים שהתוכנית עוסקת בהם והם לא קבועים בחוק.

<ניר אנגרט: בתמ"א 34 יש עוד עשרות נושאים, רק הנושא הזה חסר.

<ניר אנגרט: מתוך המנגנונים של האיזונים של תמ"א 34, זה הדבר היחיד שחסר.

<בינת שוורץ: זה לא חוק לתשתית ספציפית.

<ניר אנגרט: היושבת-ראש אמרה שכן.

<ניר אנגרט: היא אמרה שמטרת התיקון זה בגלל החלטת בג"ץ על תמ"א 34.

מירי רגב: שמעתי את עמדתכם.

מירי רגב: עו"ד נתי, בבקשה.

<נתן מאיר: סעיף 145(ז) המקורי בא לפתור בעיה ברמה מקומית, דהיינו תוכניות שלא היו מספיק מפורטות, ולכן הוא קבע שבתוכנית צריכים להיות כל הפרמטרים.

<נתן מאיר: מקובל עלינו שבתשתיות לאומיות אולי באמת הסעיף הזה לא מתאים, ולכן אם הכיוון של הצעה שאומרת שלא צריך את כל הפירוט של התשתיות האלה אנחנו בעד ואנחנו זורמים.

<נתן מאיר: אנחנו שמחים שהנוסח הנוכחי הוא יותר מאוזן מהנוסח הראשוני וסומכים על ועדת הפנים.

<נתן מאיר: אבל אני מחזיק ביד נוסח שהוא לאחר כל השינויים, מאתמול בלילה, ששם כתוב שרשאית הוועדה המקומית לתת היתר, ועכשיו יש נוסח יותר מעודכן, תורה שבעל-פה, שחזרו ל"רשאי מוסד תכנון לתת היתר".

<תומר רוזנר: רק לגבי פסקה 1.

<נתן מאיר: אבל זה משנה את כל התמונה.

<תומר רוזנר: אני אבהיר את מה שהממשלה מבקשת.

<תומר רוזנר: החוק הקיים בסעיף קטן (ז) בסיפא שלו מדבר על כך שמוסד תכנון רשאי לסטות מהכלל אם יש טעמים מיוחדים.

<תומר רוזנר: את ההסדר הקיים בחוק הקיים אנחנו משמרים בפסקה 2, שהיא החדשה, ואז זה יהיה הוועדה המקומית.

<נתן מאיר: אתם, אולי בתום לב, יוצרים פה משהו שלא התכוונתם אליו.

מירי רגב: אז מה אתה מציע?

<נתן מאיר: "רשאי מוסד התכנון המוסמך" – כדי שלא ייווצר מצב שפה כל מוסד תכנון רשאי לתת היתר.

<נתן מאיר: מחר המועצה הארצית, שהיא גם עושה תכנון, תוציא לנו היתרים.

<נתן מאיר: מחר ועדה מחוזית תוציא לנו היתרים.

מירי רגב: אין בעיה עם הניסוח הזה.

מירי רגב: יש לנו רק בעיה עם הסביבתיים, ואת זה אני רוצה להכניס לחוק אז תתייעצו.

מירי רגב: זה בתמ"א 34.

<בינת שוורץ: למה לא נכניס, גברתי היושבת-ראש, סקר הידרולוגי, ולמה לא נכניס את הפגיעה החברתית באנשים שגרים ליד?

<ניר אנגרט: כי אמרת שהמנגנון עובד מצוין בשנים האחרונות לפי תמ"א 34.

<ניר אנגרט: אז תמשיכי עם המנגנון הזה.

<בינת שוורץ: אנחנו לא יכולים להסכים לזה, גברתי היושבת-ראש.

<בינת שוורץ: זה תקדים מאוד קשה מבחינת הקשר בין מה כוללת תוכנית למה כולל חוק.

<בינת שוורץ: אני חוזרת שוב, הסעיף הזה מתייחס למה כוללת התוכנית לפחות מבין סעיפים שקבועים בחוק, ובחוק קבועים ארבעה סעיפים, מתוכם ציטטנו שניים לפחות.

<בינת שוורץ: ברור שכל תוכנית היא עולם ומלואו.

מירי רגב: אז היא הנותנת.

<בינת שוורץ: לא, כי יש תוכנית שתתייחס לסביבה ויש תוכנית שתתייחס לחברה ויש תוכנית שתתייחס לגובה בנייה ויש תוכנית שתתייחס לכלכלה, כי זה הכי חשוב.

<תומר רוזנר: ראשית, זה לא תקדים.

<תומר רוזנר: יש בחוק התכנון והבנייה מקרים שבהם החוק מחייב הכנת תסקיר השפעה על הסביבה.

<תומר רוזנר: למשל בתוכניות דרך, בתוכניות וד"ליות ובתוכניות מסוגים אחרים שנקבעו בחוק או בתקנון.

<תומר רוזנר: אז תקדים אין כאן.

<תומר רוזנר: ואם המחוקק חושב שיש מקום לזה, אז יחליט המחוקק מה שהוא חושב.

<תומר רוזנר: נקודה שנייה שתומכת בעמדה הזאת של המבקשים את הבקשה – אנחנו מדברים על סעיף חוק שעיקר תחולתו היא בשטחים פתוחים, שבהם אין זכויות בנייה כלשהן.

<תומר רוזנר: כי במקומות שיש בהם זכויות בנייה, הסעיף הזה הוא פחות רלוונטי.

<תומר רוזנר: לכן כשמדובר בשטחים פתוחים ההשפעה העיקרית היא סביבתית, ולכן באמת יש מקום לשקול.

מירי רגב: אני בהחלט חושבת כך.

מירי רגב: גם אם זה לא מפריע מהותית, אין שום בעיה.

מירי רגב: עו"ד נתי, מה אתה אומר על זה מהניסיון שלך?

<נתן מאיר: אני אגיד לגבי זה מה שאמרתי בהקשרים קודמים.

<נתן מאיר: כל המטריה שלנו היא איזון אינטרסים.

<נתן מאיר: אנחנו צריכים לאזן בין כמה אינטרסים לגיטימיים.

<נתן מאיר: פה אנחנו כבר קיבלנו בשלטון המקומי בהכנעה, אם לא ברצון, את זה שתשתיות לאומיות מחייבות טיפול יעיל ומהיר, וזה צריך לבוא על חשבון משהו.

<נתן מאיר: אז כמו שאנחנו תורמים את חלקנו ולא דורשים היטל מלא, למרות שיש לזה מחיר ציבורי, אני חושב שגם הארגונים הסביבתיים צריכים לתרום את חלקם, למרות שאני בהחלט מבין אותם.

<בינת שוורץ: גברתי היושבת-ראש, גם חלק גדול מהמתקנים הם על קרקע חקלאית שאין בינה לבין סביבה טבעית ולא כלום.

<תומר רוזנר: בסדר, אז אפשר להתייחס רק לאזורים שהם - - -

<בינת שוורץ: שהם מוגדרים כשמורת טבע בתוכנית מתאר ארצית.

<בינת שוורץ: זה מה שרלוונטי.

<בינת שוורץ: ולמה לקו תת-קרקעי צריך לעשות נספח סביבתי?

<בינת שוורץ: הרי חלק מהתשתיות זה קווים תת-קרקעיים, חלק זה עיליים.

<בינת שוורץ: אלה דברים שהתוכנית שוקלת ונותנת פתרונות שונים לסוגים שונים של תשתיות שהיא מאפשרת אותם.

<תומר רוזנר: תווים תת-קרקעיים לא כלולים במסגרת הזאת.

<תומר רוזנר: אני חושב שאפשר לומר שבשטחים שהם שטחים פתוחים טבעיים, שאינם כפרים.

<תומר רוזנר: הנוסח שאנחנו נציע הוא: הן כוללות הוראות בדבר עריכת סקר נופי סביבתי לעניין מתן היתר בשטח פתוח טבעי.

משה זלמן פייגלין: יש הגבלה של זמן להגשת הסקר הזה?

<תומר רוזנר: התוכנית תקבע את ההוראות.

מירי רגב: התוכנית תקבע מתי.

מירי רגב: מנהל התכנון יחליט מתי זה צריך להיות מוגש כדי שזה יהיה חלק מהתוכנית.

<תומר רוזנר: אם אתם רוצים לקבוע את ההוראה הזאת, אם אתם חושבים שזה נכון.

<תומר רוזנר: מה שמבקשת יושבת-ראש הוועדה הוא לקבוע את העיקרון.

מירי רגב: אני רוצה לשמור על האיזונים.

מירי רגב: משום שאנחנו נותנים כאן המון כוח לתכנון בסעיף הזה, וזה סעיף שיכול להגיע לבג"ץ, אנחנו צריכים לאזן בין נושאים גם ציבוריים.

<בינת שוורץ: אבל מה שקרה כאן זה חוסר איזון.

<בינת שוורץ: כי מה שהמחוקק עושה כאן כרגע, הוא מציע לתת עדיפות עליונה לשיקולים של סביבה טבעית.

<בינת שוורץ: מכיוון שהמחוקק חושב שנכון להכניס לחוק סקר נופי סביבתי, הוא לא חושב שצריך להכניס למשל סקר כלכלי, מה קרה לבעל הקרקע החקלאי שעכשיו על הקרקע שלו במקום לגדל עגבניות הוא צריך להקים מתקן ל"מקורות".

<בינת שוורץ: זה חשוב לא פחות.

<ניר אנגרט: אז למה זה לא נכנס לתמ"א 34?

<בינת שוורץ: מה שאני אומרת זה שהתוכנית שוקלת לפי העניין, והיא מתלה את הנספחים ואת הסגרים ואת השיקולים בהתאם לתשתית הספציפית ולמקומות הספציפיים שהם היא מייעדת אותם.

<בינת שוורץ: להגיד כאן שכל תוכנית כזאת הכי חשוב זה שטח פתוח, זה בעיה.

מירי רגב: לא אמרנו הכי חשוב.

<בינת שוורץ: למה לא הזכרת את החקלאי?

משה זלמן פייגלין: אמר כאן קודם חבר הכנסת חנין, שעל התוכנית הזאת אנשים ישכבו ולא ייתנו ליישם אותה.

משה זלמן פייגלין: חבר הכנסת חנין שכח שהיום אנשים כבר שוכבים פשוט משום שלא בונים.

משה זלמן פייגלין: מאוד חשובה לי הסביבה, שלא יהיה ספק.

משה זלמן פייגלין: אבל באיזון בין הדברים, נראה לי שצודקת הגברת בינת שוורץ.

<ניר אנגרט: גברתי, אם אפשר לקרוא את הסעיף שיוצר את האיזון וגם נותן, כמו שבינת אמרה, אפשרות להחריג ולא לעשות צורך בנספח כזה.

חמד עמאר: למה אנחנו לא הולכים על הנושא של קרקע חקלאית באופן אוטומטי?

<תומר רוזנר: אמרנו רק בשטחים פתוחים.

מירי רגב: בעיות סביבה אי-אפשר לטעון בסעיף (ב) בעמוד 2?

מירי רגב: כתוב: "הן כוללות הוראות ביחס להליכי פרסום הבקשות להיתרי הבנייה ולהליך הגשת ההתנגדויות".

מירי רגב: האם לא מספיק לכם להגיד את הטענות הסביבתיות שלכם?

<ניר אנגרט: בתמ"א 34 כתוב: על היתר החל בשמורת טבע, שמורת נוף, נכלול נופי שטח בעל רגישות נופית סביבתית גבוהה, יער או בתחום הסביבה החופית יוחל הסעיף בדבר הכנת - - -

<בינת שוורץ: הנה ההוכחה שלא צריך את החוק.

<ניר אנגרט: לא כתוב שם חקלאות וגידול עגבניות ומלפפונים וכל הדברים האלה.

<ניר אנגרט: זה מה שכתוב.

<ניר אנגרט: זה מה שהמועצה הארצית קבעה במסגרת האיזונים לאפשר היתרים למבנים באמצע השטחים הפתוחים.

<ניר אנגרט: זה מה שנקבע.

<בינת שוורץ: כאן אתה מבקש להפר את האיזון הזה ולערב את הכנסת במקומות שבהם האיזון הוא מאוד עדין.

<ניר אנגרט: זאת ועדת הפנים והסביבה.

מירי רגב: אבל זה לא הכנסת.

מירי רגב: אנחנו אומרים להכניס לתוך החוק, שאתם, בתהליך התכנוני שלכם, תתייחסו לסעיף הזה שמדבר על שמורות טבע, על חופי ים.

מירי רגב: הרי אנחנו יודעים מה קרה בתוכניות שעכשיו אנחנו מנסים לבטל אותן, עם בניית מלונות ועם בניית דברים על חוף ים, ואין לנו כמעט חופי ים במדינת ישראל.

מירי רגב: אנחנו צריכים לנסוע ליוון ולטורקיה כדי לראות ים וליהנות מחול.

מירי רגב: אני אומרת שאם זה ממילא נמצא בתמ"א 34, ואת הסכמת על שמורות ואת הסכמת על יער ואת הסכמת על העניין של חופי ים, אז מה הבעיה להכניס את זה?

מירי רגב: היא הנותנת, אם זה שם אז מה הבעיה להכניס את זה?

מירי רגב: זה לא צריך להגיע בכלל לוועדה.

מירי רגב: זה רק אומר שאתם בוועדת התכנון תתייחסו לזה.

<בינת שוורץ: כי אנחנו מתייחסים לדברים האלה בהתאם לצורך ולתשתית הספציפית.

<בינת שוורץ: מה שניר נתן כדוגמה זו בדיוק ההוכחה לזה שאין צורך בחקיקה להיכנס לרזולוציה כזאת.

<בינת שוורץ: כשצריך התוכנית עושה את זה, וכשלא צריך היא קובעת סקרים ובדיקות אחרות, לאו דווקא שקשורות לשמורות ולגנים לאומיים.

<בינת שוורץ: אני חושבת שעל ההגמוניה התכנונית הזאת צריך לשמור, בלי לתת בחוק חובה לבחון היבט ספציפי.

מירי רגב: נציגת המשרד להגנת הסביבה, בבקשה.

<אילה גלדמן: בהינתן שההצעה פה היא להיתרי בנייה ששלב התכנון המפורט לא קיים בהם, השלב של הבחינה הנופית סביבתית או הסעיף כפי שהוועדה הציעה מתמ"א 34 לאמץ הוא מאוד קריטי.

<אילה גלדמן: הוא לא מבטל את הפיתוח, הוא רק דורש את האיזונים המקומיים הנדרשים לאותה נקודה.

מירי רגב: זה מה שהמשרד להגנת הסביבה מבקש.

מירי רגב: אתם תומכים בעמדה של רשות הטבע והגנים?

<אילה גלדמן: במה שהוועדה המליצה.

מירי רגב: הוועדה לא המליצה.

מירי רגב: פעם ראשונה שזה עולה עכשיו.

מירי רגב: אז אתם תומכים בתוספת של האיזונים?

<אילה גלדמן: כן.

מירי רגב: עו"ד אלי בן ארי, אדם טבע ודין, בבקשה.

<אלי בן ארי: תודה.

<אלי בן ארי: אני מבקש להעיר הערה מקדימה בנוגע לזכות הקניין שדובר עליה קודם.

<אלי בן ארי: אני לא חושב שמישהו הבהיר כאן את המשמעות של להכניס את כל המתקנים האלה להליכים של רישוי במקום הליכי תכנון שהיו מחויבים לפי החוק הקיים.

<אלי בן ארי: המשמעות היא בעצם אובדן היכולת לתבוע פיצויים באופן מוחלט.

<תומר רוזנר: לזה אנחנו צריכים התייחסות של משרד המשפטים.

<תומר רוזנר: משרד המשפטים יצטרך להתייחס לזה לפרוטוקול הדיון גם בנושא הקניין.

<אלי בן ארי: מה שקורה היום בחוק, יש אפשרות לתבוע פיצוי רק מכוח תוכנית שפוגעת.

<אלי בן ארי: ברגע שעושים תוכנית כללית שאומרת שמעכשיו והלאה, ב-30-20 השנים הבאות אני אוכל להוציא היתרים, זה אומר שאם באיזשהו שלב יחליטו שמאגרי דלק - - -

פניה קירשנבאום: אבל לא מדובר פה על מאגרי דלק.

<אלי בן ארי: כרגע לא, אבל אם בעתיד.

מירי רגב: אבל לא יהיה גם בעתיד.

מירי רגב: הבנתי, מה שמטריד אותך זה הפיצוי?

<אלי בן ארי: לא, אני רק רוצה להפנות את תשומת הלב גם בתור עורך-דין, משום שזה דבר חשוב שצריך להתייחס אליו.

<אלי בן ארי: מעבר לזה, דב חנין התייחס ברמה העקרונית לעובדה שיש פה איזושהי בעיה, שגם אנחנו, אדם טבע ודין, ושאר ארגוני הסביבה אינם יודעים שיש, והיא שכאשר רוצים לעשות דברים מסוימים שיש בהם איזושהי דחיפות.

<אלי בן ארי: לזה גם עכשיו החוק לא נתן פתרון.

<אלי בן ארי: לכן אנחנו חושבים שבמקום הפגיעה הזאת באזרח - - -

זבולון כלפה: הפגיעה באזרח היא תמיד לשני הצדדים.

זבולון כלפה: את זה תמיד תזכור.

זבולון כלפה: אתם שוכחים את האדם.

<אלי בן ארי: בוודאי.

<אלי בן ארי: אנחנו מדברים עליו, על האדם שהולכים להקים לו על יד הבית מתקן מים.

מירי רגב: על מתקן המים הלכנו לבג"ץ.

מירי רגב: כתוצאה ממתקן המים אנחנו מביאים את החוק הזה.

מירי רגב: אם יש לך בעיה עם החוק הזה תפנה שוב לבג"ץ.

מירי רגב: אנחנו כרגע מנסים לעשות אותו הכי מידתי שיכול להיות.

<אלי בן ארי: אנחנו מצאנו שלושה דברים שיכולים לפתור את הבעיה בצורה טובה.

<אלי בן ארי: אומר מהקל לכבד.

<אלי בן ארי: ראשית, להכניס לחוק מנגנון שיאפשר לתת עדיפות לתוכנית ספציפית.

<אלי בן ארי: זה לא קיים היום.

<אלי בן ארי: היום יש בחוק עדיפות כללית לתוכניות של הממשלה, שזה רוב התוכניות.

<אלי בן ארי: זה האמצעי הקל יותר.

<אלי בן ארי: האמצעי השני זה כמו שעושים במגזר הפרטי, שתמיד יודע יותר טוב כמו שמספרים לנו.

<אלי בן ארי: כמו שבסופר יש תור מהיר ותור איטי, לעשות הליך תכנון כללי, אבל תכנון שאפשר לתבוע פיצויים מכוחו, תכנון שיש תכנון מפורט מתוכו.

מירי רגב: מיד משרד המשפטים יענו על הפיצוי.

<אלי בן ארי: לעשות הליך תכנון מקוצר.

<אלי בן ארי: הדבר השלישי שאנחנו רוצים, שגם לדעתי צריך, כי אם תהיה רעידת אדמה בארץ יצטרכו לבנות דברים בצורה דחופה – לעשות איזשהו מנגנון שיאפשר למועצה הארצית לדוגמה לתת הוראה שבמקרים דחופים אי-אפשר לחכות שאנשים יגישו התנגדויות.

<אלי בן ארי: למשל אם הזדהם צינור מים.

<אלי בן ארי: במקרים כאלה שתיתן אישור מיוחד, ספציפי, קונקרטי, יחסית למקרה המסוים.

<אלי בן ארי: אבל מה שיש היום זה לא מספיק.

מירי רגב: תודה רבה.

מירי רגב: משרד המשפטים, בבקשה.

<כרמית יוליס: תודה, גברתי.

<כרמית יוליס: רציתי להתייחס לטענות שעלו פה ביחס לחוקתיות לכאורה של ההצעה.

<כרמית יוליס: זה גם טענות שהגיעו ליועץ, ואני רוצה פה לפרוס את זה בפני הוועדה.

<כרמית יוליס: כמובן אתייחס גם לפיצויים וגם לעניין הסף.

<כרמית יוליס: הכלל בעניין הצורך בתכנון מפורט הוא כמובן מוטמע בדין הקיים ובפרקטיקה, ואנחנו באמת בין הראשונים שתומכים בו.

<כרמית יוליס: אבל התיקון שעכשיו הממשלה מבקשת להביא בעצם מגן על אינטרסים ציבוריים מאוד משמעותיים.

<כרמית יוליס: הם לא פחות חשובים מאשר הכללים הרגילים, והאיזון הזה בסופו של דבר נשמר.

<כרמית יוליס: כמו שאמרנו, זה חל אך ורק על מתקני תשתית מסוגים מאוד ספציפיים, וככל שירצו להרחיב את היריעה זה יצטרך לעבור איזון נוסף באמצעות הוועדה הזאת שתצטרך לאשר אותם.

זבולון כלפה: תשתית של מים זה לא כולל ביוב פה?

<כרמית יוליס: זה לא כולל ביוב.

זבולון כלפה: ומדידה וניטור זה לאו דווקא למים או חשמל.

<כרמית יוליס: הדבר הנוסף שצריך להיות אינהרנטי בתוכניות האלה ומאפיין אותן זה ההכרח בגמישות ובצורך בפריסה רחבה, שגם הוא לא בהכרח מתקיים בכל תוכנית ותוכנית.

<כרמית יוליס: ושוב, הסטייה מהעיקרון של תכנון מפורט היא אך ורק לסיטואציות האלה.

<כרמית יוליס: בנוסף, חשוב מאוד להדגיש שהליך הרישוי, ההליך של הוצאת היתרים, הוא הליך הרבה יותר משופר ממה שאנחנו מכירים בדרך כלל.

<כרמית יוליס: זה בעקבות התוספות שהתווספו פה בעניין הצורך לפרסם ושייערך סוג של שימוע.

<כרמית יוליס: דבר נוסף שחשוב לומר הוא שהכלל הכי מרכזי מסעיף 145 הוא בעצם נשמר.

<כרמית יוליס: הוא מדבר על זה שהיקפי הבנייה והייעוד יהיו תואמים למה שנקבע בתוכנית.

<כרמית יוליס: בנוסף, הגורם שמאשר את זה הוא המועצה הארצית לתכנון ובנייה.

<כרמית יוליס: השורה התחתונה היא שאנחנו חושבים שזה לגמרי סביר ומידתי.

מירי רגב: מה דעתך לגבי התוספת של הסעיף של הסביבתי?

מירי רגב: האם לדעתך זה גורם לאיזון טוב יותר בחוק?

<כרמית יוליס: לא.

<כרמית יוליס: אני חושבת שהתוכנית תדע לעשות את זה בעצמה ולא צריך להנחות לה דווקא כללים כאלה ואחרים בחקיקה.

<כרמית יוליס: ביחס ליכולת לתבוע פיצויים, הרי בעצם הטענה היא שכיוון שהתוכנית היא לא מספיק מסוימת, אדם לא יכול היה להגיש את התביעה בפרק הזמן שהדין מקנה לו.

<כרמית יוליס: בהקשר הזה יש כבר פרקטיקה נוהגת שהיא הנחיה, וכאשר יגיעו הפרקים הכלכליים ניתן יהיה גם לעגן את זה בדין החדש, שלפיהם פרק הזמן לתבוע את הפיצוי ייספר מעת הביצוע, מעת המימוש.

<כרמית יוליס: או מעת הוצאת ההיתר או מעת הביצוע בפועל.

<תומר רוזנר: אנחנו צריכים הצהרה לפרוטוקול.

<אפרת דון יחיא: אני רוצה להסביר.

<אפרת דון יחיא: סעיף 197 מקנה לשר הפנים סמכות להאריך את התקופה.

<אפרת דון יחיא: שר הפנים, ביחס לתמ"א 36, כבר הודיע לבית המשפט שהוא נותן הארכה גורפת.

<אפרת דון יחיא: תמ"א 36, שהיא אחת מהתמ"אות שאנחנו מציינים אותה כרגע, מאפשרת הוצאת היתרי בנייה על בסיס תוכנית שאנחנו לא יודעים את המיקום שלה.

<אפרת דון יחיא: והוא הודיע מראש שיש ארכה של שנה מיום מתן ההיתר או חצי שנה מהקמה.

<אפרת דון יחיא: במקביל אנחנו גם הגשנו עמדה.

<אפרת דון יחיא: אין הלכה בנושא הזה של ממתי צריך לספור את שלוש השנים.

<אפרת דון יחיא: הגשנו עמדה לבית המשפט העליון, שאתמול התקיים בה הדיון.

<אפרת דון יחיא: ככל שתהיה הלכה, בוודאי שכולם יכבדו אותה.

<אפרת דון יחיא: העמדה של המדינה היתה שבתוכניות שמתנות מתן היתר בנייה בשיקול דעת של ועדה מקומית אחרי הליך פרסום, המימוש הוא רק מיום ההחלטה של הוועדה המקומית.

<אפרת דון יחיא: לכן זה גם אמור לקבל ביטוי.

<אפרת דון יחיא: אין שאלה שהקמת היתר בנייה תזכה אדם להגיש תביעה לפיצויים.

<אפרת דון יחיא: אם הוא יהיה זכאי או לא, זה יעוגן בפרקים הכלכליים.

<אפרת דון יחיא: אני רוצה להתייחס להערה שנשמעה פה על-ידי משרד התקשורת ולומר שכאשר אנחנו דיברנו עם הוועדה ביחס לתיקונים המוצעים, באמת היתה כוונה לכלול הוראות ביחס לפרסום הבקשות בתוכניות שצופות פני עתיד.

<אפרת דון יחיא: ביחס לתוכניות שכבר אושרו, לרבות תמ"א 36, הם כבר עשו את האיזון ובהחלט יש מקום לא להחיל את זה לגביהן.

מירי רגב: משרד התשתיות, בבקשה.

<אורית: בהתייחסות לנושא הסביבתי, רציתי להזכיר שהנושאים הסביבתיים מעוגנים בחקיקה.

<אורית: אני חושבת שלא נכון לתת להם עדיפות.

מירי רגב: מאה אחוז.

מירי רגב: אני חושבת שזה נכון, הנושאים מעוגנים בחקיקה.

נחמיה מיכאלי: בהמשך להצעה שביקשתי, אני חושבת שראש מנהל התכנון הסבירה למה הכניסו גם התייחסות למתקני תקשורת.

נחמיה מיכאלי: אנחנו מקבלים את זה, אבל אני רוצה להבהיר לפרוטוקול שעמדת המשרד, כמו שאמר משרד המשפטים, היא שהנוסח ביחס לחברות קיימות צריך להיות הוראות התמ"א ואין מקום להוסיף.

מירי רגב: אני לא יודעת מה את אומרת ומבהירה ומה משרד המשפטים אומר ומבהיר.

מירי רגב: יש חקיקה, תפעלו בהתאם לחקיקה, נקודה.

מירי רגב: אני לא מפרשת את החוקים.

מירי רגב: זה מצוין היועץ המשפטי לממשלה.

מירי רגב: אני אומרת דבר מאוד פשוט.

מירי רגב: יש עכשיו חוק, החוק הזה מאושר.

מירי רגב: כל המשרדים הרלוונטיים שיראו איך הם מבינים את הפרשנות של החוק.

מירי רגב: אני מביאה את הצעת החוק כמו שהיא, בלי התוספת.

<שרון קרני-כהן: הערבוב בין שלב התכנון לשלב הרישוי הוא מסוכן ביותר, ואנחנו מעמותת "במקום" מביאים את זה גם בשם האוכלוסיות המוחלשות שקשה להן מאוד להתמודד ומלכתחילה להגיע למוסדות התכנון, לרבות המועצה הארצית שאנחנו מכבדים אותה, אבל היא לא חפה מטעויות.

<שרון קרני-כהן: הליך נכון של ציבור נכון שיהיה בשלב התכנון, לא נכון שיהיה בשלב הרישוי.

<שרון קרני-כהן: גם לפי הפסיקה וגם לפי איך שמופיעים הדברים בחוק, האפשרות של התנגדויות בשלב הרישוי הן קיימות בהחלה, הן קיימות בשימוש חורג.

<שרון קרני-כהן: זאת לא דרך המלך.

<שרון קרני-כהן: דרך המלך היא תכנון, שם צריך לעשות שלב שיתוף הציבור, שם איזון האינטרסים, שם מוסדות התכנון שמייצגים את כלל האיזונים.

<בינת שוורץ: כמובן שכל תוכנית כזאת שנדונה במועצה הארצית, בין אם היא תוכנית מתאר מחוזית או תוכנית מתאר ארצית, מכיוון שניתן מכוחה להוציא היתרי בנייה היא מופקדת להתנגדויות הציבור, להשגות הציבור.

<בינת שוורץ: היא מופקדת, זה חד-משמעית.

מירי רגב: אנחנו עוברים להצבעה, לפי הנוסח שהיועצת המשפטית תקרא.

מירי רגב: למרות כל הארגונים הסביבתיים, אתם יכולים לראות הישג מאוד גדול בזה שכל החוק הזה בא לאישור ועדת הפנים.

מירי רגב: זה לא דבר שמובן מאליו.

מירי רגב: החוק הזה לא היה עובר אם זה לא היה מגיע לוועדת הפנים.

מירי רגב: וכמובן, אתם יכולים תמיד לפנות לערכאות שאתם רואים שהגופים הממשלתיים לא פועלים בהתאם לחקיקה.

מירי רגב: עשה את זה מצוין "אדם טבע ודין", ולכן אנחנו באים לפה לתקן חקיקה בעניין "מקורות", שעל בסיס "מקורות" התלבשו עוד כמה משרדים.

מירי רגב: אבל גם אם התלבשו על זה, עשו את זה בהתאם לחקיקה מידתית, שמביאה בחשבון את כל הצרכים הציבוריים, החברתיים והסביבתיים.

מירי רגב: כאלה שלא יבואו לידי ביטוי יבואו לוועדה, ואם לא יש לנו כמובן אפשרות גם להעלות את זה בדיונים שאתם כבר שותפים להם, אתם כמעט חברים קבועים בוועדה.

מירי רגב: אני חושבת שבסך הכול הוועדה הגיעה כאן להישג מאוד גדול.

מירי רגב: אני מבקשת מהיועצת המשפטית של הוועדה לקרוא את הנוסח, ונביא את זה להצבעה.

<תומר רוזנר: לפני כן רק אבהיר שני דברים.

<תומר רוזנר: האחד, ההסדר הזה יחול הן על תוכניות קיימות והן על תוכניות חדשות.

<תומר רוזנר: דבר שני, בהסכמה עם הממשלה, סעיף 2 להצעה המקורית, שבא לתקן את סעיף 261 לחוק התכנון, לא יידון במסגרת ההצעה הזאת, אלא יידון במסגרת התיקון הגדול של תכנון ובנייה.

מירי רגב: בבקשה, ורד.

<ורד קירו זילברמן: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 101), התשע"ד-2013.

<ורד קירו זילברמן: תיקון סעיף 145 1.

<ורד קירו זילברמן: בחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 145 – בסעיף קטן (ז) הסיפה החל במילים "ואולם" – תימחק.

<ורד קירו זילברמן: אחרי סעיף קטן (ז) יבוא: "(ח) על אף הוראות סעיף קטן (ז), לגבי כל אחד מהמפורטים להלן רשאי מוסד התכנון המוסמך לתת היתר אף אם לא כללה התוכנית את ההוראות שבפסקאות (1) עד (4) של הסעיף הקטן האמור: עבודה או שימוש בקרקע שלדעת מוסד התכנון אופיים אינו דורש את קיום כל ההוראות שבסעיף זה;

<תומר רוזנר: כאן ייאמר ברישה של הסעיף שמדובר בוועדה המקומית בלבד.

<ורד קירו זילברמן: מתקן שידור אלחוטי, קו או מתקן מים, מתקן מדידה או ניטור או קו או מתקן תשתית מסוגים אחרים שקבע השר באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, שנקבעו בתוכנית מתאר ארצית או בתוכנית מתאר מחוזית החלה על כל שטח המחוז אליו היא מתייחסת שאושרה לאחר יום תחילתו של חוק התכנון והבניה (תיקון מס' 101), התשע"ד-2013 (בסעיף זה – התוכניות) הקובעות כי ניתן להוציא מכוחן היתרי בניה, ובלבד שההיתר כאמור תואם את הייעוד שנקבע בתוכניות ואת השטח הכולל המותר לבנייה לפיהן והכול אם התקיימו בתוכניות כל אלה: הן מתייחסות לתשתיות כלל ארציות המחייבות פריסה רחבה של מתקנים או קווים ודורשות גמישות ביחס למיקומו של כל קו או מתקן; הן כוללות הוראות ביחס להליכי פרסום הבקשות להיתרי הבניה ולהליך השמעת טענות ובקשות כאמור על ידי הוועדה המקומית.

<ורד קירו זילברמן: נקבעו בהן שטחי בניה והיקפי בניה מותרים לכל קו או מתקן תשתית".

<תומר רוזנר: לא קו, אלא מתקן תשתית.

<תומר רוזנר: בכל המקומות שמופיעים קו ומתקן, אנחנו נמחק את המילה "קו".

<תומר רוזנר: כי ההגדרה של מתקן תשתית כוללת בתוכה גם קו.

<ורד קירו זילברמן: (ט) על אף האמור בסעיף קטן (ז) רשאי מוסד תכנון לתת היתר למפעל מים שאושר בהתאם לתכנית למפעל מים לפי פרק שלישי לחוק המים, התשי"ט-1959 לפני יום י"ט באב התשס"ט (9 לאוגוסט 2009) אף אם לא כללה התכנית כאמור את ההוראות שבפסקאות (1) עד (4) של הסעיף הקטן האמור".

מירי רגב: אנחנו עוברים להסתייגויות.

מירי רגב: דב חנין, בבקשה.

דב חנין: אני אעבור על ההסתייגויות בלי לנמק.

דב חנין: אני מציע את סעיף קטן (1) למחוק.

דב חנין: בסעיף קטן (2) אני מציע שבסעיף (ח)(1) אנחנו נקבע שהתוכניות שהוועדה המקומית רשאית לתת להם את ההיתר תהיינה רק תוכניות בעבודה או שימוש בקרקע שלדעת המועצה הארצית לתכנון ובנייה ברוב של שלושה רבעים מחבריה קבעה שיש בה בהילות וחיוניות ברמה של אינטרס חברתי עליון.

דב חנין: בסעיף קטן (2) אני מציע למחוק את המילים מתקן שידור אלחוטי, קו או מתקן מדידה או ניטור או קו או מתקן תשתית מסוגים אחרים שקבע השר.

דב חנין: אני מציע להגביל את זה אך ורק לתוכנית מתאר ארצית, להוריד את תוכנית המתאר המחוזית.

דב חנין: אני מציע לקבוע תנאי נוסף, בין התנאים הקטנים שמפורטים באותיות הקטנות (א) עד (ג), ולהוסיף תנאי נוסף שאומר שגם הוא כמו התנאים הקודמים צריך להתקיים יחד עם התנאים הקטנים האחרים, שהמועצה הארצית לתכנון ובנייה קבעה ברוב של שלושה רבעים מחבריה שיש בתוכנית בהילות מיוחדת, וכי היא מבטאת אינטרס לאומי עליון שאין דרך אחרת לקיימו.

דב חנין: בסעיף קטן (ב) אני מציע במקום המילים "להיתרי בנייה" שמתייחס לשלב פרסום הבקשות – זה לא יהיה פרסום הבקשות להיתרי בנייה, אלא יהיה פרסום הבקשות בשלב תכוף להגשת התוכנית.

דב חנין: בסעיף קטן (ג) להוריד את הסיפא, זאת אומרת שהסעיף יסתיים במילים "מתקן תשתית".

<תומר רוזנר: ההסתייגות האחרונה התקבלה בעצם.

<תומר רוזנר: את ההסתייגות הקודמת לא הבנתי.

מירי רגב: הוא רוצה שתהליכי ההתנגדות יישמעו בשלב התכנון.

<תומר רוזנר: זה קיים בחוק.

דב חנין: שהפרסום לא יהיה צמוד להיתרי הבנייה, לא לעצם הגשת התוכנית.

<תומר רוזנר: אבל בכל תוכנית יש התנגדויות.

דב חנין: אבל בתוכנית הזאת ההתנגדויות מוצמדות לשלב הבקשות להיתרי בנייה.

<תומר רוזנר: זה לא סותר.

מירי רגב: יש פעמיים התנגדויות, בשלב התכנון ובשלב הנוסף.

מירי רגב: אתה רוצה לבטל אחת מההתנגדויות ולהשאיר רק אחת?

דב חנין: לא.

דב חנין: אז אני מוותר על זה.

<תומר רוזנר: האם אתה מסכים שכל ההסתייגויות יוצבעו יחדיו?

דב חנין: כן.

מירי רגב: אנחנו מצביעים על כל ההסתייגויות.

מירי רגב: מי בעד ההסתייגויות?

מירי רגב: מי נגד?

מירי רגב: בעד ההסתייגויות – 2

מירי רגב: נמנעים – אין ההסתייגויות לא נתקבלו.

מירי רגב: ההסתייגויות לא התקבלו.

מירי רגב: אנחנו עוברים להצבעה על ההצעה כנוסח הוועדה.

מירי רגב: מי בעד ההצעה?

מירי רגב: מי נגד?

מירי רגב: בעד – 5

מירי רגב: נמנעים – אין הצעת החוק, כנוסח הוועדה, נתקבלה.

מירי רגב: הצעת החוק עברה.

מירי רגב: תודה רבה.