ועדת הכספים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 217, 2013-11-19 11:30

ניסן סלומינסקי: אנחנו מתחילים העברות כספיות.

ניסן סלומינסקי: לפני שבועיים הייתה העברה של משרד הרווחה.

<חנן פריצקי: מספר הפנייה לוועדה היה 112, עכשיו הוא 251.

ניסן סלומינסקי: הייתה העברה של משרד הרווחה בה היה קיצוץ של 4 מיליון שקל ממוסדות התורניים לילדים בסיכון.

ניסן סלומינסקי: העבירו את זה למטרות טובות, אבל את הכסף קיצצו משם.

ניסן סלומינסקי: הסיבה שהמשרד מסר בזמנו, וגם השר אמר, היא שכמות הילדים הייתה 11 אלף וירדה ל-9000.

ניסן סלומינסקי: מכיוון שממילא נשארה יתרה הוא קיצץ את זה.

ניסן סלומינסקי: בבדיקה שנעשתה זה אמנם נכון, אבל בפועל אותם ילדים קיבלו בעבר סכום הרבה יותר גבוה.

ניסן סלומינסקי: עכשיו הם ירדו לשפל גדול מאוד.

ניסן סלומינסקי: גפני ואני ביקשנו מהשר ואמרנו שזה לא יכול להיות.

ניסן סלומינסקי: זה נכון שיש יתרה, אבל הילדים בסיכון קוצצו כל כך הרבה שיש גבול.

ניסן סלומינסקי: השר קיבל את זה וביקש ממני למשוך את העברה.

ניסן סלומינסקי: עכשיו הוא העביר לנו העברה מתוקנת בה הוא משאיר את ה-4 מיליון במקום שהיה.

ניסן סלומינסקי: הוא מצא מקור אחר לנושא.

ניסן סלומינסקי: העברה מס' 251 זאת העברה שהייתה כבר, עכשיו היא חוזרת מתוקנת.

משה גפני: כל מה שאמרת נכון, רק שנדע שהתקציב הכולל של הילדים האלה היה 53 מיליון ועכשיו הוא 23 מיליון.

משה גפני: גם אחרי ההחזרה של ה-4 מיליון זה 23 מיליון.

<חנן פריצקי: כמו שאמר היושב-ראש, האישור הזה היה פה כבר מספר פעמים.

<חנן פריצקי: לאור הסתייגות של מספר חברי הוועדה בעקבות הגדלה שהגדלנו בנושא תמיכות לארגוני נכים ולמרכזים לטיפול בנפגעות תקיפה מינית, הפחתנו 4 מיליון שקל ממוסדות ציבור.

<חנן פריצקי: בעקבות ההסתייגויות עשינו חשיבה מחודשת וביטלנו את הקיצוץ הזה.

<חנן פריצקי: נכון שבסיס התקציב הוא 23 מיליון שקל כבר מספר שנים.

<חנן פריצקי: בשנים האחרונות קיבלנו מידי שנה תוספת קואליציונית של 30 מיליון שקל לסעיף הזה.

<חנן פריצקי: השנה לא קיבלנו תוספת קואליציונית, לכן צודק חבר הכנסת גפני שהתקציב הזה קוצץ.

<חנן פריצקי: החלטנו אחרי מחשבה שנייה להחזיר את הכסף שקוצץ.

<חנן פריצקי: השארנו את הגידול בארגוני נכים ובארגונים לתמיכה במוסדות לתקיפה מינית.

<חנן פריצקי: עשינו את זה מיתרות תקציביות לאור זה שמדובר בסוף שנה.

<חנן פריצקי: האישור הזה מובא פה לפתחכם לאישור.

אלעזר שטרן: אתה יכול להסביר מה זאת תוספת קואליציונית?

<קריאה: היה בעבר.

ניסן סלומינסקי: בשנים קודמות הם הוסיפו מיוזמתם מהתקציב הקואליציוני של המפלגות החרדיות 30 מיליון.

משה גפני: ומה המפד"ל?

משה גפני: היא הייתה צמחונית?

ניסן סלומינסקי: להיפך, רציתי לתת לך קרדיט.

משה גפני: יש פה דבר שהוא מאוד חמור מבחינתי.

משה גפני: בסעיף הזה, כמו בסעיפים אחרים, האוצר קיצץ.

משה גפני: במקום שיהיה 53, הוא כתב 23.

משה גפני: הוא אמר לקחת את זה מהכסף הקואליציוני.

משה גפני: אני בשנה האחרונה לא הסכמתי ואז זה היה בבסיס התקציב.

משה גפני: עכשיו קיצצו.

משה גפני: בכל הסעיפים האלה נשאר בבסיס התקציב תקציב נמוך.

משה גפני: אנחנו תמיד הוספנו מההסכם הקואליציוני.

משה גפני: עכשיו, כשאנחנו לא בקואליציה, האוצר הרוויח והמוסדות הפסידו.

משה גפני: אתה צודק במאה אחוז.

אלעזר שטרן: אני מבין שלמשרד הרווחה יש קריטריונים ברורים לגבי מי שמקבל.

אלעזר שטרן: אני מבין שזה ילדים בסיכון.

<חנן פריצקי: מדובר במוסדות ציבור.

<חנן פריצקי: מדובר בעיקר על ילדים שהנזקקות עיקרית שלהם היא נזקקות של תמיכה.

<חנן פריצקי: רוב תקציבו של משרד הרווחה נעשה באמצעות קניית שירותים.

<חנן פריצקי: תקציבי התמיכה הם יחסית מאוד קטנים בתוך תקציב המשרד.

<חנן פריצקי: הילדים האלה היו נזקקים על פי נזקקות כלכלית בלבד, לא נזקקויות אחרות, לכן הם לא נמצאים בפנימיות רגילות של ילדים ונוער.

<חנן פריצקי: התקציב כאן הוא תקציב תמיכתי.

<חנן פריצקי: את התקציב שיש לנו אנחנו מחלקים למספר הילדים שמגישים כל שנה מבחנים.

אלעזר שטרן: מי זה הילדים האלה?

אלעזר שטרן: אתה יכול לתאר לי ילד כזה?

<חנן פריצקי: הקריטריון לנזקקות של הילד הזה היא כלכלית, בעיקר ילדים ממשפחות בעלי נזקקות כלכלית.

<חנן פריצקי: במידה והייתה לו נזקקות נוספת, דהיינו סוציאלית בהזנחה, סיכון או כל דבר אחר, הוא היה מקבל מאיתנו מכסה רגילה והיה עובר לקניית שירותים.

משה גפני: כמה כסף זה?

<חנן פריצקי: מכסה רגילה נעה בין 4000 ל-10 אלפים שקל בחודש לילד.

אלעזר שטרן: מה המונח של ילדים בסיכון במשרד הרווחה?

אלעזר שטרן: אני מבין שמצוקה כלכלית זו לא סכנה.

<חנן פריצקי: נכון, לכן אמרתי שאלה תקציבי תמיכה בשונה מתקציבים אחרים שהם תקציבים של קניית שירות.

<חנן פריצקי: ההבדל הוא מאוד גדול.

<חנן פריצקי: יש לנו 10 אלפים ילדים במכסות, שאלה ילדים נזקקים על רקע בעיה של ילדים בסיכון.

<חנן פריצקי: לגבי כל השאר תקציבי התמיכה שלנו נמוכים לילד.

<חנן פריצקי: אנחנו מדברים על תעריף של 200 שקל לילד בחודש.

<חנן פריצקי: את הילדים שאנחנו מחזיקים אצלנו במוסדות אנחנו מתקצבים בסכום של בין 4000 ל-10 אלפים שקל.

אלעזר שטרן: השאלה איזה ילדים אלה.

<חנן פריצקי: בנושא התמיכה אנחנו תומכים בסדר גודל של 200 שקל לילד בחודש.

אלעזר שטרן: זה הקואליציוני.

משה גפני: זה לא הקואליציוני.

ניסן סלומינסקי: הקואליציוני העלה את זה ל-500.

ניסן סלומינסקי: זה הבסיס.

ניסן סלומינסקי: התוספת העבירה את זה לחמש מאות ומשהו.

משה גפני: בדיוק.

משה גפני: במקום 200 היה 500.

סתיו שפיר: מה היה לפני?

<חנן פריצקי: היה 160,170, עכשיו זה 200 שקל לילד.

<חנן פריצקי: אלה ילדים שהם על בסיס של נזקקות כלכלית בלבד.

סתיו שפיר: זה היה לפני הקואליציוני?

<חנן פריצקי: כן, לפני הקואליציוני.

<חנן פריצקי: אחרי הקואליציוני זה הגיע ל-500 שקל.

ניסן סלומינסקי: בשנים קודמות, כשהייתה קואליציה.

<חנן פריצקי: השנה אין תוספת קואליציונית.

<חנן פריצקי: ב-3,4 השנים האחרונות זו הייתה תוספת קואליציונית של 30 מיליון שקל, לכן הגענו לסדר גודל של 500 שקל.

<חנן פריצקי: הכל זה בהתאם לסדרי עדיפויות של תקציב המשרד.

<חנן פריצקי: אנחנו מעדיפים לתמחר ילדים לא בסעיפי תמיכות אלא בקניית שירותים בהתאם לילדים שנזקקים על רקע ילדים בסיכון.

<חנן פריצקי: אלה הילדים שמבחינתנו מקבלים עדיפות בתקציב המשרד.

סתיו שפיר: במשך כמה שנים הם קיבלו את התקציב הזה מתקציב קואליציוני?

<חנן פריצקי: סדר גודל – יתקן אותי חבר הכנסת גפני – של 4 שנים.

משה גפני: יותר.

<חנן פריצקי: קודם זה היה בבסיס התקציב.

<חנן פריצקי: יכול להיות שיותר.

משה גפני: קיצצו את זה לפני 7 שנים.

משה גפני: הכל היה בבסיס.

סתיו שפיר: זה היה בבסיס, קוצץ - -

<חנן פריצקי: זה קוצץ בקיצוצים הגדולים של שירות המדינה.

סתיו שפיר: ברגע שזה מפסיק זה - -

<חנן פריצקי: כן, זה חוזר חזרה לסכום היותר נמוך.

ניסן סלומינסקי: זה קיים, דרך אגב, בהרבה סעיפים.

ניסן סלומינסקי: גם בעולם הישיבות זה היה פעם.

משה גפני: אני שיניתי את זה.

ניסן סלומינסקי: אמרתי שזה היה פעם וזה שונה וקוצץ.

אלעזר שטרן: עכשיו זה לא קיים בכלום.

משה גפני: אין כסף.

ניסן סלומינסקי: אין קואליציוני.

ניסן סלומינסקי: יש כספים אחרים שמנסים להשיג.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לשבח את שר הרווחה.

סתיו שפיר: יש כספים שנמצאים תחת הסכמים קואליציוניים והביטחון שלהם לא מעוגן בתוך התקציב.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לשבח את שר הרווחה שהסכים, הבין והשאיר את התוספת הזאת של 4 מיליון לרווחתם של אותם ילדים.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את העברה מספר 251, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נמנע?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: חנן, תודה לך.

ניסן סלומינסקי: תמסור את תודתנו והערכתנו לשר.

ניסן סלומינסקי: העברה מס' 120 נמשכה על ידי האוצר.

ניסן סלומינסקי: אנחנו עוברים ל-183.

<ניר רמסל: הפנייה הזאת נועדה לתקצוב 10 מיליוני שקלים עבור תשלום החזר מס ערך מוסף לנציגויות דיפלומטיות זרות על פי הסכמים ואמנות בין המדינות.

<ניר רמסל: מדובר בהוצאות שוטפות של הנציגויות הזרות שנמצאות בישראל, עליהן הן משלמות מע"מ.

<ניר רמסל: על פי האמנות וההסכמים בין המדינות אנחנו מחויבים להחזיר להם את המס שהם משלמים, לכן אנחנו צריכים להגדיל את התקציב הספציפי הזה ב-10 מיליוני שקלים.

<ניר רמסל: היו מספר אירועים השנה שדרשו את הגדלת התקציב מראש.

<ניר רמסל: יש שיפוצים בשגרירויות שקרו השנה בהיקף של בערך 6.6 מיליוני שקלים.

<ניר רמסל: בהעברת התקציב השנה עלה שיעור המע"מ, לכן אנחנו צריכים להגדיל את התקציב לדברים שלא היינו יכולים לצפות בעת בניית התקציב.

סתיו שפיר: כמה הייתה עליית שיעור המע"מ בכסף?

<ניר רמסל: רק בעניין של הנציגויות?

סתיו שפיר: יותר מעניין אותי איך הסכום מתחלק.

<ניר רמסל: השיפוצים בשגרירויות זה בין 5 ל-6.6 מיליוני שקלים.

<ניר רמסל: שאר העלייה במע"מ זה בין 8 ל-15 מיליון שקלים בעניין הזה.

סתיו שפיר: אבל מבקשים 10.

<ניר רמסל: אנחנו מגדילים כרגע ב-10 מיליון שקלים כי זה על פי הביצוע.

<ניר רמסל: הצפי הוא שכנראה נצטרך להוסיף עוד 10 מיליון שקלים, אבל זה יהיה רק בהתאם לביצוע בפועל.

סתיו שפיר: כמה זה היה בשנה שעברה?

<ניר רמסל: בשנה שעברה זה עמד על 64 מיליוני שקלים.

סתיו שפיר: אני מתכוונת לתוספת.

<ניר רמסל: בשנה שעברה לא הוספנו.

<ניר רמסל: סך כל הביצוע היה 64 מיליוני שקלים.

<ניר רמסל: אני לא יודע כמה ההפרש בין התקציב המקורי לתקציב המאושר.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את העברה מס' 183, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר פנייה 193-195.

<קריאה: מכיוון שהרפרנטית האחראית לא יכלה להגיע אנחנו מבקשים לדון בזה בשבוע הבא.

ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 202.

<אורי גבע: הפנייה נועדה לתקצב 205 מיליוני שקלים בהרשאה להתחייב למימון עלויות פינוי שדה דב על ידי רשות שדות התעופה בהתאם להסכם שנחתם בין רשות מקרקעי ישראל ורשות שדות התעופה.

ניסן סלומינסקי: עומדים לפנות את שדה דב.

ניסן סלומינסקי: אתם רוצים בשביל זה כסף.

ניסן סלומינסקי: מתי רוצים לפנות?

ניסן סלומינסקי: זו חדשה מרעישה.

<אורי גבע: לפני כמה חודשים נחתם ההסכם שמפנה את כל שדה דב בשני שלבים: קודם כל את החלק האזרחי, לאחר מכן את החלק של צה"ל.

<אורי גבע: מה שאנחנו מבקשים פה זה עבור החלק האזרחי שיש לו לו"ז שאמור להסתיים עד אמצע 2016.

<אורי גבע: מתחילים הליכי תכנון במקום.

ניסן סלומינסקי: לרשות מי עוברת הקרקע?

<אורי גבע: הקרקע תשווק במכרזים.

ניסן סלומינסקי: של המדינה?

<אורי גבע: כן.

משה גפני: אני לא רוצה להגיד מילים קשות, אבל זה דבר נורא מה שנעשה כאן עכשיו.

משה גפני: מפנים את שדה דב.

משה גפני: מבקשים מאיתנו, מוועדת הכספים של הכנסת, לאשר 205 מיליון שקלים כדי לפנות את החלק האזרחי של שדה דב.

משה גפני: לא היה פה שום דיון על הנושא של פינוי שדה דב, עם ההשלכות הציבוריות שיש לזה.

משה גפני: אני לא צריך אפילו להאריך, אני חושב שכל אחד מבין את זה בעצמו.

משה גפני: אנחנו פה סתם כדי לאשר את הכסף ושלום על ישראל.

משה גפני: אולי יש לנו ביקורת על כל העניין הזה, אולי צריך קודם את האנשים שעוסקים בעניין במשרדי הממשלה ולא רפרנט, עם כל הכבוד שהוא רציני מאוד, ממשרד האוצר.

משה גפני: צריך לקיים דיון על הנושא הזה.

משה גפני: מה פירוש שאנחנו מעבירים 205 מיליון שקל?

סתיו שפיר: אותי דווקא מסקרנים המכרזים, באיזה מכרזים מדובר, מה הם כוללים, מה הם דורשים.

סתיו שפיר: מדובר על מכרזי דיור להקמת דירות.

סתיו שפיר: האם הם כוללים דיור בר השגה?

סתיו שפיר: איך מוגדר דיור בר השגה?

<אורי גבע: בשלב הזה הנושא הזה בכלל לא הוגדר.

<אורי גבע: אנחנו עוד לא הגענו לשם.

<אורי גבע: אנחנו בונים את השלב התכנוני מבחינת ייעוד הקרקע.

<אורי גבע: ייעוד הקרקע הוא למגורים.

<אורי גבע: שלב המכרזים יבוא רק בהמשך, לכן אין לי מידע כרגע לגבי איזה סוג מכרזים יוצאו בהמשך כאשר יהיו שיווקים.

<אורי גבע: התכנית תהיה לתכנן ולשווק באזור בין 14 אלף ל-18 אלף יחידות דיור, כפי שייקבע בהמשך.

ניסן סלומינסקי: מי הגוף שקיבל את ההחלטה על הפינוי?

<אורי גבע: הקרקע היא קרקע ששייכת למדינה ולבעלים פרטיים.

<אורי גבע: ב-30 השנים האחרונות מתקיימים דיונים על איך תחולק הקרקע בחזרה בין הבעלים והמדינה.

<אורי גבע: נוצרה תסבוכת משפטית שהביאה למינוי של מנהלי קרקע רק בשביל האזור הזה שייצגו את האינטרסים של כל הבעלים הפרטיים.

ניסן סלומינסקי: אתה מפספס אותי.

ניסן סלומינסקי: לא שאלתי איך הקרקע תחולק.

ניסן סלומינסקי: אני שואל על עצם הסטת שדה התעופה משם.

ניסן סלומינסקי: מי הגוף שעושה את זה והולך לנושא של בינוי?

<אורי גבע: רשות שדות התעופה היא זו שמפנה את המתקנים שלה.

ניסן סלומינסקי: מי החליט ששדה דב מתפנה?

ניסן סלומינסקי: זו לא רשות שדות התעופה, כי אם זה היה תלוי בה היא הייתה נשארת שם.

<אורי גבע: ההחלטה התקבלה בסדרה של החלטות ממשלה.

<אורי גבע: הממשלה החליטה על כל שלבי התהליך - מהקמת צוות ההיגוי לקראת הפינוי ועד הפינוי.

ניסן סלומינסקי: יש החלטת ממשלה על פינוי שדה דב?

<אורי גבע: כן.

ניסן סלומינסקי: ממתי?

<אורי גבע: מ-2012.

<אורי גבע: זאת החלטת ממשלה 5188 שאמורה לקדם את הפינוי של שדה דב.

<אורי גבע: בעקבות כך נחתם ההסכם בין כל הבעלים.

ניסן סלומינסקי: איזה משרד מוביל את זה?

<אורי גבע: את הפינוי רשות שדות התעופה, את התשלום על הפינוי רשות מקרקעי ישראל, את שיווק הקרקע רשות מקרקעי ישראל.

סתיו שפיר: מתי מתוכננים להתפרסם המכרזים והתנאים שעל פיהם הם יתפרסמו?

<אורי גבע: לדעתי רק בעוד מספר שנים.

<אורי גבע: להערכתנו – אני לא יכול להגיע בוודאות - הלו"ז קובע שעד אמצע 2016 הם חייבים לסיים את הפינוי.

<אורי גבע: זה אומר שגם בינוי לא יוכל להתחיל עד לאחר מכן.

סתיו שפיר: מדובר בשטח מאוד מאוד יוקרתי ואטרקטיבי.

סתיו שפיר: לא כדאי להיות מוכנים מראש עם תכנית לגבי אופן השיווק של השטח הזה ולמי מתכוונים להציע את המתנה הזאת?

<אורי גבע: אגף התכנון ברשות מקרקעי ישראל פועל עכשיו להשלים את התכנון של הקרקע.

<אורי גבע: לא מסרו לי לו"ז עד מתי הם יסיימו את אותו התכנון.

<אורי גבע: אני כן יודע שהם לא מתכוונים להתעכב עם זה.

<אורי גבע: הם מתכננים לסיים עם זה עוד לפני שפינוי שדה התעופה יסתיים.

ניסן סלומינסקי: שדה התעופה האלטרנטיבי יהיה נתב"ג?

<אורי גבע: טרמינל 1 בנתב"ג.

<אורי גבע: ידוע לי שחלק מהמתקנים יפונו באזור חיפה ומחניים.

<אורי גבע: אין לי בדיוק את הפרטים לאן רשות שדות התעופה - -

משה גפני: הייתי לוקח את ההעברה הזאת ומעביר אותה לאיזה יום שהיית מתאם עם רשות שדות התעופה.

ניסן סלומינסקי: את זה אני רוצה להגיד.

ניסן סלומינסקי: גפני צודק בזה שאנחנו מתבקשים לאשר משהו שלא בטוח שכולנו יודעים עליו.

ניסן סלומינסקי: אני לא מדבר כרגע על חלוקת הקרקע.

ניסן סלומינסקי: אני מדבר על הנושא הזה שמשאיר את גוש דן בלי שדה תעופה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מודעים לטענות השכנים על כך שזה מפריע, אבל לא נכנסו בסוד העניין.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שהיה ראוי שנשמע.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שזאת החלטת ממשלה.

ניסן סלומינסקי: בדרך כלל אנחנו לא בודקים, אבל לפחות כאן היה ראוי שיבוא מישהו ויסביר לנו את כל השיקולים על-מנת שלא נצביע על משהו שאנחנו לא בהכרח שלמים איתו.

ניסן סלומינסקי: במקום שנקיים עכשיו דיון אם אנחנו שלמים עם הנושא או לא בלי שאנחנו שומעים, אני מציע שניקח יום שנקבע שיהיה דיון על הנושא של שדה דב, כאשר בדיון הזה העברה הזאת תעלה.

ניסן סלומינסקי: לאור הדיונים שם אנחנו נאשר או לא נאשר אותה.

ניסן סלומינסקי: נעשה את זה בהקדם.

ניסן סלומינסקי: זה יהיה בשבוע הבא או בעוד שבועיים.

אלעזר שטרן: על מה זה ה-205 מיליון?

<אורי גבע: פעילות שנגזרת מפינוי כל המתקנים ששייכים לצד האזרחי של שדה דב, העברתם לטרמינל של 1 בנתב"ג והקמה של המתקנים מחדש.

אלעזר שטרן: כשמבקשים את זה לשנה הזאת - -

<אורי גבע: לא מבקשים לשנה הזאת.

<אורי גבע: זו הרשאה להתחייב.

<אורי גבע: השנה יש 25 מיליון שקל לטובת התחלת העבודות.

<אורי גבע: על מנת שרשות שדות התעופה תוכל להתחיל לחתום חוזים להעברה של כל המתקנים אנחנו מבקשים הרשאה להתחייב שתתוקצב בעל שינויו ובהתאם לביצוע בפועל בתקופה שמכאן עד 2016.

ניסן סלומינסקי: את העברה הזאת אנחנו שמים כרגע בצד.

ניסן סלומינסקי: אני עובר עכשיו להעברה מס' 197 שהייתה אצלנו פעמיים.

<דורון סמיש: הפנייה הזאת היא הפנייה הראשית של משרד האוצר עצמו.

<דורון סמיש: היא מבקשת לעשות התאמות בתקציב ולתגבר איפה שצריך, בהתאם לפירוט הבא: 2 מיליון 100 בהוצאה מותנית עבור פרויקט ניהול נכסים פיננסיים, ניהול סיכונים בחשב הכללי; מיליון שקל ו-8 מיליון בהרשאה להתחייב ליחידה לחינוך פיננסי; כמעט 4 מיליון לעדכון מערכות שכר עידוד בהרשאה להתחייב של אגף שכר והסכמי עבודה; וכ-6 מיליון לחטיבת הנכסים בחשב הכללי.

<דורון סמיש: כמו כן, הפנייה הזאת מבצעת שינויים פנימיים.

<דורון סמיש: כשהוא רואה במהלך העבודה איפה יש טיפה תתי ביצוע וטיפה עודפי ביצוע הוא מסיט בין התקנות.

ניסן סלומינסקי: מה זה ניהול סיכונים רוחבי למשרדי הממשלה?

<נעמה קאופמן-פס: פרויקט ניהול הסיכונים הוא פרויקט חדש יחסית בממשלה, לפיכך הוא לא תוקצב מלכתחילה.

<נעמה קאופמן-פס: אנחנו עושים את כל הפרויקט הזה באגף החשב הכללי.

<נעמה קאופמן-פס: אנחנו גם מציעים אותו כשירות למשרדי הממשלה.

<נעמה קאופמן-פס: אנחנו עוזרים למשרדי הממשלה לנהל את עצמם טוב יותר, להביא למצוינות ניהולית.

<נעמה קאופמן-פס: זה אומר לעזור להם למפות את היעדים שלהם, להסתכל על היעדים ועל כל התהליכים שמובילים ליעדים ואיזה סיכונים נמצאים בתהליכים האלה.

<נעמה קאופמן-פס: זה תהליך מתודי מאוד ברור, הוא נעשה בממשלות אחרות.

<נעמה קאופמן-פס: אפילו עשינו אותו לכנסת.

<נעמה קאופמן-פס: הכנסת עכשיו נמצאת בהכנה של תכנית טיפול.

<נעמה קאופמן-פס: היא השתמשה במכרז שלנו.

<נעמה קאופמן-פס: אנחנו מקדמים את זה עכשיו בצורה מאוד אינטנסיבית בכל המשרדים.

משה גפני: זאת - -

ניסן סלומינסקי: לא, זה סיכונים.

<נעמה קאופמן-פס: זאת יחידה נוספת באגף החשב הכללי, שתפקידה לעשות ניהול סיכונים תפעוליים.

<נעמה קאופמן-פס: זה דווקא ניהול שוטף.

<נעמה קאופמן-פס: המשמעות של ניהול סיכונים תפעוליים היא הניהול של הפעילות המשרדית, לאו דווקא פיננסיים.

משה גפני: יש פה גם העברה של 9 מיליון שקלים.

<נעמה קאופמן-פס: זה משהו אחר.

<נעמה קאופמן-פס: אני הגעתי לדבר על הנושא הזה.

סתיו שפיר: נשמע שאחת הדרכים הכי יעילות לחנך אותם לתפקוד יעיל יותר זה אם הייתם מעבירים להם את התקציבים האמיתיים שלהם, לא מכריחים אותם לבוא לפה ולהתחנן להעברות מידי שנה.

<נעמה קאופמן-פס: במיפוי של תהליכי העבודה עולים סיכונים רוחביים, סיכונים משותפים.

<נעמה קאופמן-פס: חלק מהתוצרים של כל הדוחות האלה שימפו את כל הפעילויות המשרדיות והסיכונים הקיימים בהם באי השגת היעדים, שזה בעצם מה שזה אומר, יהיו בתכניות טיפול רוחביות.

<נעמה קאופמן-פס: המטרה היא באמת להרים את זה לרמה שבממשלה יוכלו לתת טיפול רוחבי לכל הבעיות האלו.

<נעמה קאופמן-פס: צריך לעשות עבודה מתודית סדורה.

סתיו שפיר: השינוי מתחיל מכם.

<דורון סמיש: נעמה היא נציגת אגף החשב הכללי, אני נציג אגף התקציבים.

<דורון סמיש: אנחנו מתקצבים את המשרדים.

משה גפני: מה לגבי החינוך הפיננסי?

<דורון סמיש: החינוך הפיננסי זאת יחידה שהוקמה בשנת - -

משה גפני: אני יודע.

משה גפני: אתם מעבירים לה עכשיו 9 מיליון, כשהתקציב שלה היה 20 מיליון.

משה גפני: זה תקציב שאני העברתי בוועדה הזאת.

<דורון סמיש: העברת 10 מיליון.

<דורון סמיש: רצינו להעביר 20, עבר 10.

<דורון סמיש: עבר מאז פרק זמן לא מבוטל.

משה גפני: זה אותו דבר, אותו פרויקט?

<דורון סמיש: כן, זו אותה יחידה, אותו פרויקט.

משה גפני: אני חושב שצריך להצביע על זה בעד.

<דורון סמיש: היחידה לחינוך פיננסי פרסמה בסוף שנה שעברה את תכניות העבודה שלה לשנים הקרובות.

<דורון סמיש: נעשה תהליך של בחינה של תכניות העבודה בהתאם לתקצוב.

משה גפני: הייתה עבודה טובה.

<דורון סמיש: הגיעו להבנות לגבי תהליך התקצוב ומה יקרה בשנים הקרובות לגבי היחידה הזאת רק לאחר העברת התקציב בממשלה, לכן הפניות יועברו ב-13 וב-14 בעל שינויו.

<דורון סמיש: ב-15 הן ייכנסו לבסיס התקציב.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את פנייה מס' 197, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר

ניסן סלומינסקי: מס' פנייה 203 ו-204.

<ניר רמסל: פנייה תקציבית זו נועדה לתגבור תקציב משרד החוץ בסך 150 מיליוני שקלים לצורך תשלום מיסי או"ם וכוחות שלום.

<ניר רמסל: מדובר בתגבור תקציב משרד החוץ לצורך ביצוע תשלומים לארגונים בין לאומיים כגון: דמי חבר באו"ם, כוחות שלום, ארגון מסחר עולמי, ארגון לפיתוח התעשייה ועוד.

<ניר רמסל: יש סך הכל מעל ל-30 ארגונים כאלה שמדינת ישראל צריכה לשלם את דמי החבר והמסים.

משה גפני: 150 מיליון שקל?

<ניר רמסל: כן.

משה גפני: היא משלמת לאו"ם?

ניסן סלומינסקי: לזה שמגנה אותנו כל הזמן צריכים עוד לשלם?

<ניר רמסל: אין לנו אחריות על הגינויים או ההרחקות.

משה גפני: אם הייתי חבר כנסת מהימין הייתי מצביע נגד.

ניסן סלומינסקי: חכה.

<ניר רמסל: מדינת ישראל מתוקף החברות שלה באו"ם ובארגונים האלה מחויבת לשלם את דמי החבר ואת המסים.

<ניר רמסל: דמי החבר והמסים נקבעים ומשתנים בהתאם - -

ניסן סלומינסקי: לגודל האיכותי של המדינה.

<ניר רמסל: יש כמה משתנים שמשפיעים על גודל התשלום לאותם גופים, בין היתר זה גודל התוצר.

<ניר רמסל: ככל שהמדינה מתחזקת יותר כך החלק שלה באותם דמי חבר ובתשלומים משתנה.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שהסכום הוא כזה גדול כיוון שהאלמנט המרכזי זה כמה פעמים דנים באותה מדינה, אחרת אני לא מבין איך זה סכום כזה גדול.

סתיו שפיר: באיזה ארגונים מדובר?

<ניר רמסל: מדובר בלמעלה מ-30 גופים, בין היתר בית הדין בסיירה לאון, קרן האו"ם לדמוקרטיה, ארגון המוזיאון העולמי, צוות חירום להערכה לאסונות, הקרן לסיוע חירום, ארגון העצמת נשים.

סתיו שפיר: על מה בדיוק אנחנו משלמים להם?

<ניר רמסל: זה דמי החבר והמסים של מדינת ישראל.

<ניר רמסל: כל מדינה שחברה בארגונים האלה משלמת דמי חבר על פי חלקה היחסי באותו ארגון.

סתיו שפיר: אנחנו צריכים להיות די נמוכים.

<ניר רמסל: אנחנו יחסית נמוכים.

<ניר רמסל: אנחנו סך הכל 0.4% מסך כל התקציב.

סתיו שפיר: תן לי ארגון לדוגמה וכמה דמי חבר אנחנו משלמים.

<ניר רמסל: התקציב השנתי הרגיל של האו"ם זה בין 9 ל-10 מיליון דולר לשנה.

ניסן סלומינסקי: הבקשה הזאת היא על דעתו של שר החוץ?

<ניר רמסל: בוודאי.

<ניר רמסל: יש פה את נציגי משרד החוץ.

<ניר רמסל: משרד החוץ משמש פה כמעין תפקיד ביצועי בשם המדינה.

<ניר רמסל: זה לא חלק מהתקציב שלו.

ניסן סלומינסקי: מי בעד פנייה מס' 203,204, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר

ניסן סלומינסקי: אנחנו עוברים לפנייה מס' 205.

<עדי חכמון: הפנייה נועדה לתקצב עוד 120 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב לתמיכה ותשתיות ביוב.

<עדי חכמון: רוב תשתיות הביוב מהוות חסמי דיור בכל מיני מקומות.

<עדי חכמון: אנחנו תומכים בהקמה של מט"שים במספר מקומות שיאפשרו בהמשך שחרור של יחידות דיור.

סתיו שפיר: איפה?

<עדי חכמון: יש שני דברים עיקריים בבקשה: 120 מיליון שקלים העברה של תשתיות הביוב.

<עדי חכמון: ככלל, תשתיות ביוב מהוות חסם דיור מאחר ומשרד הבריאות לא מאשר שיווק יחידות דיור - -

משה גפני: ברור שזה מהווה חסם, אבל איפה?

ניסן סלומינסקי: מה החלק השני של הפנייה?

<עדי חכמון: החלק השני של הפנייה זה 2 מיליון שקל בהתאם להחלטת ממשלה שהייתה לאחר האסון בכרמל.

<עדי חכמון: בהחלטת הממשלה הועברו הרבה תקציבים.

<עדי חכמון: היו 2 מיליון שקלים שהיו אמורים להיות מועברים לאחר שמנחת המסוקים במתחם הבונים הוסב להיות גם מנחת למילוי מטוסי כיבוי.

<עדי חכמון: המנחת הוסר, לכן רק עכשיו, חברת הכנסת שפיר, אנחנו מעבירים את 2 מיליון השקלים האלה.

ניסן סלומינסקי: עכשיו נחזור לחלק הראשון.

ניסן סלומינסקי: באיזה אזורים?

<עדי חכמון: אני יכולה להעביר רשימה מפורטת.

<עדי חכמון: יש את מט"ש דברת, מט"ש נוקדים, בועיינה- נוג'ידאת, מועצה מקומית אשר, מט"ש פטיש במועצה מקומית מרחבים.

משה גפני: מה זה מט"ש פטיש?

<עדי חכמון: אני לא יודעת.

<עדי חכמון: אני אחזור אליכם עם זה.

<עדי חכמון: פטיש זה מושב בתחומי המועצה האזורית מרחבים.

<עדי חכמון: זה המט"ש שדואג לנקות את המים.

ניסן סלומינסקי: זה מתקן טיהור שפכים.

ניסן סלומינסקי: מי בעד אישור פנייה 205, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר

ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 206.

<אלכס קגנוב: הפנייה נועדה להעביר סך של 4 מיליון 812 אלף שקל לטובת תקצוב פיתוח מערכת תמ"ר לתכניות עבודה במשרדי ממשלה.

ניסן סלומינסקי: מה זה הראשי תיבות של תמ"ר?

<אלכס קגנוב: תכניות עבודה מרכזיות.

סתיו שפיר: החלטה היא מ-2011.

<אלכס קגנוב: החלטת הממשלה היא מ-2011.

<אלכס קגנוב: אני יכולה לעדכן שההחלטה עיגנה סיכומים קודמים.

<אלכס קגנוב: התקצוב מתבצע בהתאם לאבני דרך של פיתוח ושל פריסה במשרדי ממשלה, בין היתר לצורכי מחשוב כאלה ואחרים.

<אלכס קגנוב: אנחנו פשוט לא רוצים לשלם - -

סתיו שפיר: קודם מוציאים ואחר כך מתקצבים?

<אלכס קגנוב: הפוך.

<אלכס קגנוב: אנחנו קודם פורסים ובהתאם לפריסה אנחנו רוכשים את צורכי המחשוב הנדרשים.

סתיו שפיר: מה היה התקציב הכולל של התכנית?

<אלכס קגנוב: 12 מיליון.

<אלכס קגנוב: זאת בעצם הפריסה האחרונה.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את 206, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נמנע?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר

ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 207.

<עילי כהן: מדובר על בקשה שנועדה להסדיר את תקני הרכב במשרד התחבורה בכמויות ובתקציב.

<עילי כהן: אנחנו פשוט מעבירים בין 4 יחידות כדי להגיע למצב שבו העובדים שנמצאים מקבלים את התקציב מהמקום הנכון.

<עילי כהן: לא מבוקשת תוספת תקציב, רק הסטת התקציב.

משה גפני: למה זה ברשות הספנות והנמלים?

<עילי כהן: משרד התחבורה מחולק ל-4 יחידות, ביניהן רשות הספנות, רשות התעופה האזרחית והלשכה הראשית - -

ניסן סלומינסקי: זה רק שינויים בפנים, לא העברה.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את 207, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נמנע?

ניסן סלומינסקי: בעד – פה אחד

ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 208.

<ניר רמסל: סך כל השינויים שמדובר עליהם זה הגדלת ההוצאה המותנית בתקציב רשות המסים בסך של 31 מיליון ו-900 אלף שקל לצורך תשלום עמלות לבנקים ולחברות האשראי עבור הוצאות הסליקה והוצאות עבור רכישה והחזקה של ציוד ביטחוני למעברי הגבול.

<ניר רמסל: כשנישום מגיע לשלם את שוברי המס לרשות המסים הוא משלם עמלה.

יצחק כהן: מה קורה במעבר באילת?

יצחק כהן: בביקור האחרון שהייתי לא היו שם סככות, לא היה כלום.

יצחק כהן: זה מן משהו שתקוע באמצע המדבר.

<ניר רמסל: אתה מדבר על עניין המכס?

יצחק כהן: רשות המסים.

<שלמה ענתבי: אני מניח שאתה מדבר על המעבר באילת בקשר למע"מ.

<שלמה ענתבי: המעבר הזה בהקמה.

יצחק כהן: מה פתאום בהקמה, אני חנכתי אותו.

<שלמה ענתבי: אני יודע.

<שלמה ענתבי: הסככות שדיברנו עליהן בזמנו הן בהקמה.

יצחק כהן: כמה זמן?

יצחק כהן: מתפקידנו לדאוג לאזרחים שמתייבשים שם בשמש.

יצחק כהן: בוא נשמע איך דואגים להם.

<שלמה ענתבי: אתה צודק, העבודה מתבצעת באמצעות העירייה באילת.

<שלמה ענתבי: זה בתהליך.

<שלמה ענתבי: הם צריכים לתכנן.

<שלמה ענתבי: בהתחלה תכננו סככות מאוד גדולות בעלות מאוד גבוהה.

<שלמה ענתבי: התברר שאין בזה צורך.

משה גפני: באילת?

<שלמה ענתבי: המעבר הצפוני באילת, לא מעבר הגבול.

יצחק כהן: אתה אומר שתוך חודש זה ייגמר?

<שלמה ענתבי: אני לא יודע אם חודש, אבל זה בתכנון.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את פנייה מס' 208, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נמנע?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר

ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 209, 210.

<יוסי עדס: הפנייה נועדה לתקצוב 24 אלפי שקלים עבור התיישבות צעירה באזורי הגולן.

<יוסי עדס: מדובר בבקעה ובמעלה אפרים.

<יוסי עדס: מדובר ברשויות גולן, קצרין, מעלה אפרים.

זבולון כלפה: אלה האזורים היחידים שיש בהם התיישבות צעירה במדינת ישראל?

משה גפני: מה פתאום, יש התיישבות צעירה בהרבה מקומות.

<יוסי עדס: ומגילות ים המלח.

ניסן סלומינסקי: אלה אזורים שהמדינה מחליטה שהם יישארו בגבולה?

יצחק כהן: כן.

יצחק כהן: גם בבקעה זה יהיה?

סתיו שפיר: כמה שנים הכסף הזה מועבר בהעברה תקציבית?

<יוסי עדס: משהו כמו 10 שנים, אני לא יודע בדיוק.

<יוסי עדס: מדובר בהעברה שהועברה כבר מספר שנים.

סתיו שפיר: יותר מ-20 שנה.

סתיו שפיר: מאז 1992.

עפר שלח: ממשלת רבין השנייה.

סתיו שפיר: העברה הזאת עוברת מאז 1992 ברצף.

סתיו שפיר: כל שנה הם צריכים להתחנן בשביל התקציב הזה שהם מקבלים.

סתיו שפיר: אם ידוע שזה התקציב והרשויות בונות על זה שהן יקבלו את התקציב הזה שהן מכניסות לתקציב שלהן, למה זה צריך להמשיך לעבור בהעברה תקציבית ושלא תכניסו את זה לסעיף?

<יוסי עדס: התקציב הזה לא נקבע מראש, לא יודעים את ההיקף הסופי שלו.

<יוסי עדס: הוא נקבע כל שנה בתאם - -

סתיו שפיר: הוא כל שנה אותו מספר.

<יוסי עדס: לא כל שנה אותו מספר.

סתיו שפיר: מה הוא היה בשנה שעברה?

<יוסי עדס: בשנה שעברה הוא היה 24, ב-2011 הוא היה 20 או 22.

סתיו שפיר: אפשר להסכים שהוא כל שנה אותו מספר פחות או יותר מאז 1992.

סתיו שפיר: זה יותר מ-20 שנה.

<יוסי עדס: התקציב הזה הוא לא בבסיס התקציב.

<יוסי עדס: הוא כל שנה ניתן בהתאם לסיכומים.

<יוסי עדס: הוא לא מובטח לרשויות, לכן הוא לא מתוקצב בבסיס.

סתיו שפיר: אבל הרשויות בונות עליו כי הן קיבלו אותו 20 שנה.

סתיו שפיר: למה אתם לא מבטיחים להן?

<יוסי עדס: זה שהרשויות בונות עליו זה דבר אחד, זה שהוא לא בבסיס זה דבר שני.

<יוסי עדס: אנחנו לא מחויבים.

סתיו שפיר: השאלה איזה תקציב - -

ניסן סלומינסקי: רשויות נמצאות היום בנובמבר באטרף כי יכול להיות שהן בנו על זה.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שאם זה לא יגיע חלק מהן יתמוטטו.

סתיו שפיר: הם כל שנה מעבירים.

ניסן סלומינסקי: אני מסכים שצריך, אבל המדינה כנראה לא רוצה להתחייב על זה ולכן כל שנה היא דנה איתם בנפרד.

ניסן סלומינסקי: אם האוצר יכניס את זה לבסיס, אז שנה אחרי כן ילחצו והוא יצטרך לתת עוד משהו.

ניסן סלומינסקי: ככה הראש עובד.

סתיו שפיר: הרבה יותר נוח להחזיק אותם קצר.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להסביר לכם את ההיגיון שיש לאנשי האוצר.

ניסן סלומינסקי: יש לי איתם מחלוקת גדולה.

ניסן סלומינסקי: יש צדק במה שהם אומרים ובמה שאנחנו אומרים.

ניסן סלומינסקי: הם אומרים שאם הם יכניסו את זה לבסיס אז בשנה הבאה אף אחד לא יבוא ויבקש כי כבר הכניסו את זה לבסיס, אבל אחרי שנתיים ישכחו שזה כבר קבוע והרשויות יבואו לבקש כסף לבקעה ולגולן.

ניסן סלומינסקי: זה הטיעון של האוצר בנושא הזה.

יצחק כהן: אפשר להגיד את זה על כל ספר התקציב.

ניסן סלומינסקי: אני תמיד דורש שיכניסו לבסיס.

ניסן סלומינסקי: פה המתח בין שני הדברים קיים.

ניסן סלומינסקי: אם תכניסו את זה לבסיס אנחנו רק נודה.

סתיו שפיר: אגף התקציבים מחייב את הרשויות לבוא ולהתחנן.

ניסן סלומינסקי: אם יכניסו את הרשויות האלו הם יבואן בעוד שנתיים לבקש עוד סכומים.

סתיו שפיר: בואו לא ניתן לאף אחד תקציב בסיס ושכולם יבואו - -

ניסן סלומינסקי: תמיד אנחנו דורשים להכניס לבסיס, אני רק אמרתי מה הוויכוח.

ניסן סלומינסקי: אני צריך להיות הגון ולהגיד שבחלק מהדברים הם צודקים.

אורית סטרוק: למה אין את ההתיישבות הצעירה ביהודה ושומרון?

יצחק כהן: למה אין באשקלון, באשדוד, בביתר, במודיעין?

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את פנייה מס' 209,210, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר

ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 216.

<שלמה פשקוס: הפנייה נועדה לתת תוספת של הרשאה להתחייב למשרד המדע בגין תכנית החלל.

<שלמה פשקוס: יש שיגור של לוויין ונוס, שזה פרויקט משותף של סוכנות החלל הישראלית - -

ניסן סלומינסקי: היה לנו סיכום על כך שנוכל להגיד לכם את מי להכניס לשם.

ניסן סלומינסקי: זה טיל שנוסע לשם ולא חוזר.

ניסן סלומינסקי: מה זה עושה בחלל?

<שלמה פשקוס: זה לוויין מחקר אזרחי.

<שלמה פשקוס: הייחודיות שלו זה בהיפר ספקטרליות שלו.

<שלמה פשקוס: זה שיתוף פעולה בין סוכנות החלל הישראלית לסוכנות החלל הצרפתית.

יצחק כהן: מה ה-benefit?

<שלמה פשקוס: בגלל שזה לוויין בעל יכולת צילום עם מגוון רחב של צבעים שיכול לצלם מגובה - -

יצחק כהן: עמוס לא יודע לעשות את זה?

<שלמה פשקוס: אני לא יודע להגיד בדיוק את ההבדלים בין היכולות של עמוס ליכולות של ונוס, אבל עמוס הוא לוויין תקשורת, לא צילום.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש שיזום פגישה - -

סתיו שפיר: מתי זה הוחלט?

<שלמה פשקוס: ההסכם בין ישראל לצרפת עוד לא נחתם.

<שלמה פשקוס: העניין הוא לממן את החלק הצרפתי.

<שלמה פשקוס: החלק הישראלי ממומן.

<שלמה פשקוס: מוסכם בין סוכנות החלל הישראלית לסוכנות החלל הצרפתית, ובהסכמה שלנו, שמשרד המדע יממן גם את החלק הצרפתי, כאשר כל שנה, לפי קצב הביצוע, סוכנות החלל הצרפתית תעביר את הכסף למשרד המדע בתשלומים.

<שלמה פשקוס: התקציב פה הוא תקציב הרשאה להתחייב, הוא לא תקציב מזומן.

<שלמה פשקוס: כל ההתקשרות נעשית על ידי הצד הישראלי מאחר וחברת השיגור לא מוכנה להתקשר עם שני צדדים.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את העברה מס' 216, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נמנע?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר

ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 217,218.

<יוסי עדס: הפנייה נועדה לתקצב את תחום העדות הלא יהודיות במשרד הפנים.

<יוסי עדס: מדובר ב-621 אלף שקל לתקציב שוטף, לתמיכות.

<יוסי עדס: בנוסף, 4 מיליון שקל בהרשאה להתחייב עבור פיתוח מבני דת בעדות לא יהודיות – דרוזים, צ'רכסים ובדואים, ו-10 תקני רכב בהתאם לסיכום בין המשרדים.

ניסן סלומינסקי: זה הולך למשרד הפנים על מנת להגדיל את האגף שמטפל בעדות, או שזה הולך לעדות?

<יוסי עדס: ההרשאה להתחייב הולכת לעדות עצמן.

<יוסי עדס: מדובר בתקציב פיתוח מבני - -

ניסן סלומינסקי: 621 אלף?

<יוסי עדס: זה שני דברים שונים.

<יוסי עדס: ה-621 אלף זה לפעילות השוטפת.

<יוסי עדס: חלק מזה תמיכות, חלק מזה פעילות שוטפת.

ראובן ריבלין: מה זה תקני רכב?

<יוסי עדס: ה-4 מיליון שקלים זה פיתוח מבני דת של העדות עצמן.

<יוסי עדס: משרד הפנים מעביר לאותן עמותות.

משה גפני: זה ברור לנו.

משה גפני: הממשלה הזאת לא נותנת לפיתוח מבני דת יהודיים.

ניסן סלומינסקי: לפני כמה שבועות היה לנו 10 מיליון, לא?

יצחק כהן: הפוך.

יצחק כהן: היא מקצצת משם.

<יוסי עדס: לפני כמה שבועות היה תקציב בהתאם להחלטת ממשלה.

<יוסי עדס: עכשיו מדובר בתגבור נוסף בהתאם לסיכום בין השרים.

שמעון סולומון: מה שבפעם הקודמת העברנו זה אותו דבר רק בסעיפים אחרים?

<יוסי עדס: שם זה היה בהתאם להחלטת ממשלה.

<יוסי עדס: זה על אותם נושאים.

<יוסי עדס: אני לא יודע אם זה בדיוק אותם מבנים או מבנים אחרים.

<יוסי עדס: כאן זו הקצאה בהתאם לקריטריונים.

אורית סטרוק: שם זו הייתה החלטת ממשלה.

אורית סטרוק: מה זה עכשיו?

<יוסי עדס: עכשיו זה תגבור בהתאם לסיכום בין המשרדים.

ראובן ריבלין: מה זה תקני רכב?

שמעון סולומון: נדמה לי שכשהבאתם את זה ביקשנו שיינתן הסבר כי זה היה עמום.

שמעון סולומון: נדמה לי שתקני רכב זה עניין של החזקת רכב, לא לקנות רכבים.

<יוסי עדס: מדובר על החזקת רכבים.

<יוסי עדס: זה קשור למשרד, לא בהכרח - -

משה גפני: לעובדי המשרד עבור רכיב בשכר?

<יוסי עדס: כן.

יצחק כהן: זה לא קשור לעדות.

סתיו שפיר: כשאני שאלתי מדוע זה לא נכנס לבסיס התקציב, התשובה שלכם הייתה שמדובר בתגבור תקציב של פרויקטים שונים.

סתיו שפיר: להבא תפרטו במה מדובר.

סתיו שפיר: מה זה הפרויקטים השונים?

סתיו שפיר: אנחנו לא להקת מעודדות.

<יוסי עדס: לשאלה מדוע זה לא נכלל בבסיס התשובה היא שלפעמים נותנים תגבור מעבר לבסיס.

סתיו שפיר: מה זה לפעמים?

סתיו שפיר: אנחנו תמיד נותנים את התגבור.

סתיו שפיר: זאת לא השאלה.

אורית סטרוק: תסביר מה זה בהתאם לסיכומים.

אורית סטרוק: בסיכום עם מי?

<יוסי עדס: בהתאם לסיכומים בעניין צרכים שעולים.

סתיו שפיר: בהתאם לאיזה סיכומים?

סתיו שפיר: מתי הסיכומים האלה - -

<יוסי עדס: לצרכים שעולים במהלך השנה מטעם המשרד נותנים לפעמים תגבור.

<יוסי עדס: השימוש עצמו זה הפירוט בפנייה לצורך פיתוח מבני דת בעדות לא יהודיות.

אורית סטרוק: אתה יכול להגיד עם מי הסיכומים האלה?

חמד עמאר: העברת 4 מיליון זו לא בעיה.

<יוסי עדס: הסיכום הוא בין אגף התקציבים למשרד המסוים.

<יוסי עדס: המשרד מעלה צרכים.

<יוסי עדס: בהתאם לצרכים מסכמים.

ראובן ריבלין: רק תסביר לי איך תקני רכב לא נכנס בבסיס.

חמד עמאר: הוא נכנס.

חמד עמאר: תקני הרכב זה בתוך ה-4 מיליון?

<יוסי עדס: זה לא מתוך.

חמד עמאר: זה תקציב נפרד.

ניסן סלומינסקי: מי בעד העברה מס 217, 218, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר

ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 219.

<ניר רמסל: הפנייה נועדה לביצוע שינויים בסעיף 04 מצד ראש הממשלה.

<ניר רמסל: השינויים הפנימים נועדו לשם הפעולות הבאות:

<ניר רמסל: העברת תקציב למשרד לשיתוף פעולה אזורי - זה בהתאם לסיכום בין המשרדים לצורך מימון הקמת אתר משקף מכולות במעבר אלנבי.

<ניר רמסל: זאת החלטת ממשלה שהתקבלה בסוף אוקטובר - מימון פרויקטים תשתיתיים לקידום שיתוף פעולה אזורי עם ירדן והרשות הפלסטינית - לצורך הדוגמה זה הקמת מרכז בינלאומי לחקר ים המלח במועצה אזורית תמר, הקמת מרכז טכנולוגי ישראלי ירדני סביבה וחקלאות במועצה האזורית עמק המעיינות, הקמת מרכז בינלאומי לחינוך ומחקר במועצה האזורית הערבה התיכונה - תקצוב של מיליון 20 אלף שקלים עבור תחזוקת הכותל, שזה לצורך התחזוקה השוטפת, ותקצוב של מיליון שקלים בהתאם להחלטת ממשלה 2289 מיום 29.9.2010, במסגרת תכנית ניסיונית רב שנתית לשילוב של נשים מאוכלוסיית המיעוטים המצטיינות בלימודיהן במוסדות להשכלה גבוהה במקצועות מבוקשים.

יצחק כהן: למה החרדיות לא מופיעות פה?

<ניר רמסל: כי החלטת הממשלה הזאת נוגעת לאוכלוסיית המיעוטים.

יצחק כהן: תמיד כורכים אותן ביחד.

ניסן סלומינסקי: לחרדים יש סכומים הרבה יותר גדולים.

ניסן סלומינסקי: להשתלבות זה בסדר גמור.

<ניר רמסל: יש גם תקצוב של 333 אלפי שקלים בתהאם להחלטת ממשלה 4650 מ-2012.

ניסן סלומינסקי: זה לגבעת התחמושת.

<ניר רמסל: זה לקידום ופיתוח האתר לקליטת הקהל, לרבות פיתוח אתר הנצחה קיים, שיקום גבעת הקרב ותעלות הקשר, שבילים, תצפיות, מוקדי ישיבה וכו'.

ניסן סלומינסקי: הגיע זמן.

יצחק כהן: זה matching.

<ניר רמסל: ה-333 אלף שקלים?

יצחק כהן: עוד מישהו צריך לתת כסף.

ראובן ריבלין: משרד הביטחון.

<דרורית שטייניץ: זה איגום משאבים בין משרדי ממשלה.

יצחק כהן: נדמה לי שזה צריך להגיע למיליון סך הכל.

ניסן סלומינסקי: זה היה הסיכום אז, אחרי ההתפטרות - -

יצחק כהן: זה סיכום שלי.

סתיו שפיר: כמה שנים פועלת התכנית הרב שנתית?

סתיו שפיר: מתי היא התחילה לעבוד?

<ניר רמסל: את מדברת על המיליון שקלים לתכנית מצטיינות?

סתיו שפיר: כן.

<דרורית שטייניץ: היא למשך 4 שנים.

<דרורית שטייניץ: היא החלה מ-2011 עד 2015.

<דרורית שטייניץ: השנה הראשונה הייתה השנה להקמת המערך התשתיתי.

ראובן ריבלין: זה 2012,2013,2014 ו-2015.

<דרורית שטייניץ: אתה צודק.

<דרורית שטייניץ: ב-2012 עשינו את כל עבודת ההיערכות.

<דרורית שטייניץ: השנה יש את כל החוזים, המערך התחיל לפעול ולכן הגיעה אלינו עד עכשיו הרשאה.

<דרורית שטייניץ: אנחנו מתקציבים את התקציב בהתאם ליישום.

ניסן סלומינסקי: מי בעד פנייה 219, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נמנע?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר

ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 220,221.

<ניר רמסל: פנייה תקציבית זו נועדה לתגבור תקציב משרד ראש הממשלה בסך של 211 מיליון 100 אלף שקלים בהוצאה וסך של 559 אלף שקלים בהרשאה להתחייב.

ניסן סלומינסקי: זה נלקח מהרזרבה הכללית?

<ניר רמסל: כן.

<ניר רמסל: 116 מיליון בהוצאה נטו ו-284 מיליון בהרשאה להתחייב לצורך יישום החלטת ממשלה בנושא תגלית.

יצחק כהן: לכמה זמן זה?

<ניר רמסל: התשלום המזומן זה עבור שימוש לשנת 2013 על פי ביצוע שקורה בשנת 2013.

<ניר רמסל: ההרשאה להתחייב היא עבור התקשרות עם חברת "זכות מלידה" עבור שנתיים קדימה, 2014,2015.

יצחק כהן: זה כמעט חצי מיליארד שקל.

יצחק כהן: למה כל כך כאב למישהו תלמידי החוץ בישיבות מיר?

יצחק כהן: מה, הם לא יהודים?

עפר שלח: כמה הגיעו לפה השנה בתגלית?

<ניר רמסל: סך כל המשתתפים בשנת 2013 יעמוד על כ-44 אלף בתכנית הזאת.

<ניר רמסל: ב2012 היו 42 אלף משתתפים וב-2011 36 אלף.

ניסן סלומינסקי: יש לכם בדיקה כמה מתוכם לאורך שנים חוזרים לארץ?

<ניר רמסל: יש דוח - -

ניסן סלומינסקי: זה צריך להיות טווח ארוך של שנים.

<ניר רמסל: יש דוח קצת יותר מקיף שבוצע על ידי חברת "דלויט", שבחן את כל ההשפעות של שני הפרויקטים, גם מסע וגם תגלית בנוגע לכמה אנשים חוזרים.

<ניר רמסל: אין לי מספרים מדויקים סטטיסטית - -

ניסן סלומינסקי: באחוזים?

<ניר רמסל: יש לי רק את הנתונים היותר יבשים.

סתיו שפיר: הדוח הוזמן על ידכם?

<ניר רמסל: על ידי הנהלת הפרויקט.

ניסן סלומינסקי: מה התוצאה?

<ניר רמסל: 20% ממשתתפי פרויקט מסע עלו לישראל לפי הממצאים.

<ניר רמסל: המטרה של פרויקט תגלית היא ליצור את הקשר הראשוני.

<ניר רמסל: זה קצת יותר בעייתי לבדוק את זה.

<ניר רמסל: התגלה שהסבירות שהמשתתפים בפרויקט תגלית יגיעו לפרויקטים המשכים, כמו פרויקט מסע, גדלה.

יצחק כהן: איך מגיעים למספרים האלה?

<ניר רמסל: הם בחנו את סך כל המשתתפים שהגיעו לפרויקט.

יצחק כהן: מה העלויות?

יצחק כהן: איך אתה מגיע לחצי מיליארד שקל?

<ניר רמסל: התקצוב של הפרויקט הוא לפי משתתפים.

<ניר רמסל: על כל משתתף הממשלה והסוכנות היהודית שמות כסף.

<ניר רמסל: זה על פי שיטת matching.

יצחק כהן: יש עוד חצי מיליארד של הסוכנות?

<ניר רמסל: כן.

יצחק כהן: והדיור הציבורי.

ניסן סלומינסקי: זאת לא הסוכנות, זאת קבוצת תורמים.

יצחק כהן: לא משנה, זה כסף.

ניסן סלומינסקי: זה חשוב.

יצחק כהן: הפרויקט הוא מיליארד שקל?

<ניר רמסל: בפרויקט אחד ה-matching הוא אחד לשתיים, זאת אומרת שעל כל שקל שהממשלה שמה, על החברה להשיג 2 שקלים.

<ניר רמסל: בפרויקט השני על כל שקל צריך להשיג שקל מצד התורמים.

ניסן סלומינסקי: הפרויקט של תגלית לשנה הוא סדר גודל של 330 מיליון?

ניסן סלומינסקי: מה התקציב של תגלית בשנה?

יצחק כהן: לפי זה זה מיליארד וחצי.

<דרורית שטייניץ: זה מותנה בכמות המשתתפים.

ניסן סלומינסקי: אני שומע שהממוצע הוא אותו דבר.

<דרורית שטייניץ: הממוצע הוא משהו כמו 300 מיליון.

ניסן סלומינסקי: כשהמדינה שמה 116 זה שליש.

<דרורית שטייניץ: יש לנו עוד כסף בבסיס.

ניסן סלומינסקי: כמה?

<ניר רמסל: כ-34 מיליוני שקלים.

<ניר רמסל: סך הכל 142 מיליון שקלים.

ניסן סלומינסקי: זה שליש.

ניסן סלומינסקי: על כל זה יש פי שניים שנותנים האחרים.

ניסן סלומינסקי: זה 420 מיליון.

ניסן סלומינסקי: במצב הטוב מגיע מזה 20%.

ראובן ריבלין: אתה והם טועים.

ניסן סלומינסקי: בפרויקטים אחרים עולה עשירית מחיר פחות.

משה גפני: כמה זמן בפרויקט מסע או בפרויקט תגלית הנער או הנערה נמצאים בארץ?

<ניר רמסל: בפרויקט תגלית החבר'ה הצעירים מגיעים לכ-10 ימים.

<ניר רמסל: בפרויקט מסע זה בין סמסטר לשנה אקדמית מלאה.

משה גפני: בפרויקט מסע המדינה מוציאה את הכסף על זה שהם לומדים כאן?

<ניר רמסל: כן.

ראובן ריבלין: האם ה-116 מיליון שאתם מבקשים תוספת - -

יצחק כהן: זו שנאה תהומית לחרדים.

<ניר רמסל: כשליש ממשתפי מסע הם בני ישיבות.

ראובן ריבלין: זה כולל את בני הישיבות.

יצחק כהן: איזה ישיבות?

יצחק כהן: הורדתם להם.

<ניר רמסל: כשליש ממשתתפי מסע הם משתתפים בתכניות של בני הישיבות.

ראובן ריבלין: רק אל תגיד שליש.

יצחק כהן: איזה בני ישיבות?

יצחק כהן: הורדתם כסף לתלמידי חוץ.

<ניר רמסל: יש הרבה סוגים של תכניות בפרויקט מסע.

<ניר רמסל: חלק מהם זה בישיבות.

יצחק כהן: אני מדבר על תלמידי חוץ.

ראובן ריבלין: האם לא נכון שאנחנו מבקשים פה תוספת תקציבית מהטעם הפשוט שהקהילות לא הצליחו לארגן?

<ניר רמסל: לא.

ראובן ריבלין: למה אנחנו תמכנו ב-4 השנים האחרונות בלימודי ציונות?

ראובן ריבלין: תמכנו בסוכנות ביוזמת הכנסת.

<ניר רמסל: בפרויקטים האלה התקצוב הוא על פי matching.

ראובן ריבלין: ה-matching הוא כזה שבלי שנכנסים ה-2 שקלים זה לא יוצא.

ראובן ריבלין: זו הוצאה מותנית.

<דרורית שטייניץ: זה חוזה התקשרות שמותנה בהכנסות.

ראובן ריבלין: למה היה צריך פה תוספת?

ראובן ריבלין: אני מצדיק אם המדינה צריכה להוסיף כשהקהילות מתקשות.

<ניר רמסל: התוספת פה היא בגלל שהתקצוב של הפרויקטים האלה הוא על פי ההשתתפות בפועל.

<ניר רמסל: שתי החברות האלו מגישות תקציב - -

ראובן ריבלין: האם השתתפו השנה בפרויקט מסע תלמידי ישיבות?

<ניר רמסל: כן.

ראובן ריבלין: באיזה ישיבות?

<ניר רמסל: אני יכול לבדוק לך.

ראובן ריבלין: ישיבת מיר.

<ניר רמסל: במקרה הייתי לפני שבוע בכנס של הסוכנות היהודית.

<ניר רמסל: זה משהו ששאלתי.

משה גפני: הכסף שנמצא כאן למסע ולתגלית הוא 65 מיליון ועוד 125 מיליון.

ראובן ריבלין: זה הולך שוויוני לכל המוסדות.

משה גפני: מגיע הנער מאירופה או מארצות הברית והולך לאוניברסיטה העברית.

משה גפני: על זה המדינה משקיעה כסף.

ראובן ריבלין: הולך למיר.

משה גפני: לא.

יצחק כהן: הורידו את מיר.

משה גפני: היא משקיעה בסטודנט הזה שמגיע לכאן לסמסטר או לשנה אקדמית.

משה גפני: האם בדקתם שלגבי אותו נער שהגיע מאותה מדינה לסמסטר או לשנת לימודים ישיבתית אין אפליה?

<ניר רמסל: של איזה פרויקט?

<ניר רמסל: אתה שאלת עכשיו על פרויקט מסע.

<ניר רמסל: אתה מדבר על פרויקט תגלית?

משה גפני: אני שאלתי על נער מארצות הברית שרוצה להשתתף בעניין הזה אבל במקום ללמוד סמסטר או שנה באוניברסיטה העברית, הוא רוצה ללמוד בישיבת מיר.

משה גפני: בדקתם אם אין פה אפליה שפתאום את זה מבטלים ופה מוסיפים?

<ניר רמסל: לא הבנתי מה אנחנו מפחיתים פה.

משה גפני: אתם מביאים לפה תוספת לתגלית ולמסע.

משה גפני: הכל נעשה באופן כזה שהוא הולך ללמוד באיזה שהוא מקום.

משה גפני: אתם באותה החלטה החלטתם שמפסיקים את התקציב לאותו נער מארצות הברית שלא הולך למכללה למינהל אלא לישיבת מיר.

ראובן ריבלין: מי החליט על כך?

יצחק כהן: יאיר לפיד החליט.

<ניר רמסל: ככל הידוע לי, הכל בהתאם לחוק, הכל עבר על פי הייעוץ המשפטי.

משה גפני: אנחנו המחוקקים.

משה גפני: האם חשבתם שנשאל אתכם את השאלה הזאת?

משה גפני: החלטתם פתאום לבטל.

יצחק כהן: גפני, זה בנט ולפיד.

יצחק כהן: מה אתה רוצה מהם?

משה גפני: עבור מה נותנים את הכסף?

<ניר רמסל: לתכניות שונות.

<ניר רמסל: אין לי תשובה ספציפית להגיד.

<ניר רמסל: התקופה שהם מגיעים בתכנית מסע היא בין סמסטר לשנה אקדמית מלאה.

יצחק כהן: מי מקבל את הכסף?

<ניר רמסל: אני לא יכול לתת לך תשובה מי מקבל את הכסף, כי יש הרבה - -

יצחק כהן: אז בוא נחכה עד שתחזרו עם תשובות.

<ניר רמסל: התפעול של התכניות האלו זה לא עבור פעילות אחת ספציפית.

<ניר רמסל: יש פה הרבה סוגים.

יצחק כהן: תביא את הפירוט.

ראובן ריבלין: שאלנו את הגורמים הפוליטיים במשרד האוצר, כולל השר, לגבי ישיבת מיר.

ראובן ריבלין: בזמנו החלטנו, על פי בקשתכם, לקצץ להם את כל אותם כספים שהיו ניתנים להם כדי לקלוט תלמידים בישיבת מיר.

ראובן ריבלין: אנחנו הבנו שהעניין הזה מוסדר בדרך כזאת או אחרת.

ראובן ריבלין: אני לא מדבר על השוויוניות, אני לא מדבר על היכולת ללכת לבג"ץ.

ראובן ריבלין: אנחנו רוצים לדעת בתור חברי קואליציה מה אנחנו שומעים לגבי הנושא הזה של השוואת תלמידי מיר.

ראובן ריבלין: אנחנו הבאנו את ליצמן באמצעות מיר להיות אזרח ישראל וסגן שר הבריאות.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לשאול את השאלה קצת יותר רחב.

ניסן סלומינסקי: אני לא חושב שהתשובה היא אצלך, אבל אני רוצה לשאול את השאלה כדי שתעבור הלאה.

ניסן סלומינסקי: כשהצבענו על התקציב הייתה התחייבות, לפחות כלפיי, לא מהאוצר אלא ממישהו מגבוה שהנושא של בני חו"ל לא ימומש, זאת אומרת שיבוטל הקיצוץ.

ניסן סלומינסקי: אחרי התקציב התחיל להיות בלגן בעניין.

ניסן סלומינסקי: היה שלב ביניים.

ניסן סלומינסקי: שלב הביניים היה ששר האוצר הסכים להחזיר את מבחני התמיכה מאחר ובני חו"ל נמצאים גם בישיבות הציוניות.

ניסן סלומינסקי: זה בהתאם לתפישת העולם שלו שהוא לא בא להעניש אלא בא לתמרץ משני הצדדים.

ניסן סלומינסקי: אני סירבתי להסדר הזה.

ניסן סלומינסקי: התפתח דיון נוסף.

ניסן סלומינסקי: בסופו של יום היו אמורים לבטל את הקיצוץ הזה עם איזו שהיא הגדרה מסוימת שמשום מה מתעכבת במשרד החינוך על כך שהוא צריך להגדיל את התחנות או את התבחינים.

ניסן סלומינסקי: מה שאנחנו רוצים זה שיגמרו את זה מהיום למחר, כי זה סתם מושך אש, זה סתם לא בסדר, זה סתם מרגיז את כולם וזה סתם לא צודק.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים שיגמרו את הסיפור הזה אחת ולתמיד - ובמהרה.

ניסן סלומינסקי: בהתאם לכספים שנותנים לתגלית ולמסע אנחנו רוצים שיינתן לעוד פרויקט שמביא עולים חדשים לארץ ישראל.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים באותן פרופורציות, לא מעבר לזה, שיממנו גם את המסלול השלישי, את בני הישיבות שלומדים שם.

ראובן ריבלין: כל אזרח מחו"ל שבא ללמוד בארץ.

ניסן סלומינסקי: עולים משם 30% לפחות.

ניסן סלומינסקי: אני מבקש שבאותן פרופורציות של תגלית ומסע יממנו גם את המסלול הזה.

שמעון סולומון: אנחנו מדברים על תגלית, אבל יש ארגונים אחרים שעושים פעילות כמו תגלית, כמו למשל ישראל אקספורט.

שמעון סולומון: יש לכם התייחסות לזה, או שיש העדפה מיוחדת לתגלית?

<דרורית שטייניץ: זה הסכמים שונים שמתנהלים כל אחד במתווה שלו.

<ניר רמסל: יש חברות שעובדות מול חברת תגלית לפי תבחינים מסוימים.

<ניר רמסל: מי שעונה על הקריטריונים של תגלית – תתקן אותי דרורית אם אני טועה - יכול לקבל את המימון מתגלית עבור הפעילויות הספציפיות שהוא עושה.

<ניר רמסל: את הדוגמה שנתת אני לא מכיר, אבל המימון שמגיע ממשלת ישראל והסוכנות מגיע לתגלית.

<ניר רמסל: תגלית היא זאת שמתקשרת מול אותן חברות חיצוניות.

יצחק כהן: מה המבנה של תגלית?

יצחק כהן: איך המערכת הזאת עובדת?

יצחק כהן: זה גוף משפטי?

יצחק כהן: זאת חברה בע"מ?

<ניר רמסל: זאת חברה שיש לה זכות מלידה.

יצחק כהן: הם זוכים במכרז, או שהם פטורים ממכרז?

<דרורית שטייניץ: יש להם פטור ממכרז.

יצחק כהן: זאת חברה מסחרית.

יצחק כהן: אני לא מבין מה הולך פה.

יצחק כהן: למה הם קיבלו פטור ממכרז?

<דרורית שטייניץ: זאת לא חברה מסחרית.

<דרורית שטייניץ: זו חברה בת של הסוכנות היהודית.

יצחק כהן: אבל היא חברה בעירבון מוגבל.

יצחק כהן: זאת חברה מסחרית.

יצחק כהן: למה יש להם פטור ממכרז?

יצחק כהן: מה, אחרים לא יודעים לעשות את העבודה?

יצחק כהן: מי אמר שהם הכי זולים?

<דרורית שטייניץ: אם אי אפשר היה להתקשר לא היו - -

יצחק כהן: זה קצת מוגזם שעל חצי מיליארד שקל פוטרים ממכרז.

<ניר רמסל: אין קשר בין מסע ותגלית לתלמידי חו"ל.

<ניר רמסל: אני אוודא שהתשובות לגבי תלמידי חו"ל - -

ניסן סלומינסקי: מה פירוש אין קשר?

ראובן ריבלין: יש קשר הדוק מאוד.

ניסן סלומינסקי: בני חו"ל לא בראייה של בני הישיבות, בראייה של קליטת עלייה.

<ניר רמסל: מבחינה תקציבית כן.

<ניר רמסל: התשובות לכל מה שהעלית יגיעו לוועדה.

<ניר רמסל: אני אעביר את זה לגורמים הרלוונטיים, כי זה קשור לתקציב משרד החינוך.

יצחק כהן: וגם הסברים למה יש פטור ממכרז.

ראובן ריבלין: יכול להיות שמישהו בממשלה מתנה את התקציב למיר באיזו שהיא תוספת למקום אחר.

יצחק כהן: חמור מאוד.

ראובן ריבלין: הדברים האלה לא מקובלים.

ראובן ריבלין: אנחנו התחייבנו לחברים בקואליציה לא לעבור בשקט על עניין מיר.

ניסן סלומינסקי: למה רק מיר, יש גם ישיבות אחרות?

אורית סטרוק: הוא אומר את זה כמשל.

ראובן ריבלין: בכל מה שלא צודק אני איתך.

ראובן ריבלין: אם אומרים שמיר מותנה בכך שיתנו גם לדברים אחרים - -

ניסן סלומינסקי: מי אמר את זה?

ניסן סלומינסקי: לא אמרו את זה.

ראובן ריבלין: לא אמרו לי מה.

יצחק כהן: אני גם רוצה הסבר איך חברה בעירבון מוגבל מקבלת פטור ממכרז על חצי מיליארד שקל.

סתיו שפיר: אני רואה כאן 3 מיליון שקלים להקמת האתר החדש של ארכיון המדינה בערד.

סתיו שפיר: אם אני לא טועה, הארכיון הופרט.

<ניר רמסל: הארכיון לא הופרט.

סתיו שפיר: הוא בתהליך של הפרטה.

<ניר רמסל: ממש לא.

<ניר רמסל: היה תהליך מכרזי, ועדיין יש תהליך מכרזי, של העברת ארכיון המדינה לערד, אבל זה לא הפרטה של ארכיון המדינה.

<ניר רמסל: זה BOT של המבנה, לא של הארכיון.

סתיו שפיר: אנחנו צריכים אולי לעבוד על הגדרות של הפרטה.

<ניר רמסל: יכול להיות שאנחנו לא מדברים באותה שפה.

<ניר רמסל: ה-3 מיליון שמיועדים פה הם כחלק מההחלטה של המעבר לערד.

<ניר רמסל: המכרז להעברת ארכיון המדינה זה מכרז BOT, זה לא הפרטה.

סתיו שפיר: בידיים של מי תהיה השליטה בארכיון?

סתיו שפיר: אם אני לא טועה, המועמדת המובילה במכרז הייתה - -

<ניר רמסל: הארכיון יהיה גוף של הממשלה, הוא יהיה תחת משרד ראש הממשלה.

סתיו שפיר: תחת פיקוח של גוף חיצוני.

<ניר רמסל: לא.

<ניר רמסל: מכרז BOT זה לא הפרטה.

סתיו שפיר: תסביר לי את הגבולות.

<ניר רמסל: עניין של הפרטה זה הפיכת הגוף לגוף פרטי לחלוטין.

<ניר רמסל: בסוף חיי פרויקט ה-BOT כל המערכת, כולל הנכסים המוחשיים של המערכת, חוזרים לאחריות ולניהול של הארכיון.

סתיו שפיר: אחרי כמה זמן?

<ניר רמסל: אחרי מספר שנים.

סתיו שפיר: מי המועמדים המובילים במכרז?

<ניר רמסל: זה פרויקט מכרזי, אני לא בטוח שאני יכול - -

סתיו שפיר: זה כבר פורסם.

סתיו שפיר: אני לא סתם שואלת אותך.

<ניר רמסל: אני לא יכול להתייחס לזה כרגע.

סתיו שפיר: אני אעזור לך.

סתיו שפיר: מדובר בשרי הריסון, אם אני לא טועה.

סתיו שפיר: זה מה שפורסם בתקשורת.

ראובן ריבלין: האם את מעלה על דעתך שמשרד ראש הממשלה עוסק בזוטות כאלו?

סתיו שפיר: אתם מוזמנים לתקן את הטעות.

<ניר רמסל: חברת הכנסת שפיר, אני חייב להתייעץ עם הייעוץ המשפטי לפני שאני נותן את התשובות על המכרז הזה.

יצחק כהן: תתייעץ עם היועץ המשפטי גם על העניין של תגלית, למה פטור ממכרז.

יצחק כהן: הוועדה מבקשת להכניס בדיקת עומק של רואה חשבון בחברה הזאת.

<ניר רמסל: ה-3 מיליון שקלים שמועברים לארכיון המדינה זה אמנם כחלק מאותה החלטת ממשלה, אבל זה לא על מנת להעביר את ארכיון המדינה לערד לאור העובדה שזה עדיין במכרז.

סתיו שפיר: המכרז לא הסתיים כבר לפני חצי שנה?

סתיו שפיר: הוא התחיל באוקטובר 2012.

<ניר רמסל: לא, הוא עדיין בתהליך.

<ניר רמסל: היו שני חלקים להחלטת הממשלה הזאת.

<ניר רמסל: החלטה אחת הייתה להעביר את ארכיון המדינה לערד, השנייה היא דיגיטציה של החומר הארכיוני.

<ניר רמסל: הכסף פה מועבר לצורך הפעולות של הדיגיטציה.

<ניר רמסל: זו דוגמה של סריקה של מסמכים בארכיון.

<ניר רמסל: בצורה כזאת יהיה קל יותר להנגיש את זה היום בשביל - -

סתיו שפיר: מי הולך לנהל את המהלך הזה?

<ניר רמסל: גנז המדינה.

<ניר רמסל: הוא כבר מתנהל.

סתיו שפיר: מי הולך לנהל את המהלך השני של הפיקוח בערד?

<ניר רמסל: בגלל שזה מכרז BOT זה מתנהל במשותף.

<ניר רמסל: את התהליך עצמו של הבנייה, של ההקמה והכל זה משרד האוצר, החשב הכללי וכמובן גנז המדינה.

<ניר רמסל: הפן הניהולי יהיה בידי גנז המדינה.

<דרורית שטייניץ: מי שמופקד על כלל התכנית הזאת זה גנז המדינה.

סתיו שפיר: על מה המכרז?

<דרורית שטייניץ: הרעיון הוא להקים מערך לכל האחסון של החומרים שנדרשים לשמירה לצמיתות.

סתיו שפיר: זה יעבור ממשרדכם אל גוף פרטי?

<ניר רמסל: המבנה עצמו.

<ניר רמסל: זה המהות של מכרז BOT.

סתיו שפיר: המבנה הוא ארכיון.

<ניר רמסל: לא, החומרים בפנים.

סתיו שפיר: של מי יהיו העובדים?

<דרורית שטייניץ: של משרד ראש הממשלה.

סתיו שפיר: לא נראה לי שהעובדים יישארו גם אחר כך - -

<ניר רמסל: זה נכון שיינתנו גם שירותים בתוך המבנה, אבל זה לא - -

סתיו שפיר: לא סתם הייתה מחאה של עובדי הארכיון סביב הדבר הזה.

<ניר רמסל: אני לא רוצה להיכנס לעניין של סכסוכי עבודה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו לא נצביע על העברה הזאת.

ניסן סלומינסקי: ביום שלישי בשבוע הבא לא נקיים עליה דיון.

סתיו שפיר: התכנית לחיזוק ירושלים בסעיף 3 ו-4 היא מ-2005.

סתיו שפיר: מה כוללת התכנית?

סתיו שפיר: מה אנחנו מחזקים?

סתיו שפיר: מדוע אם זה מ-2005 אנחנו רק עכשיו - -?

ראובן ריבלין: החלטת הממשלה היא מ-2005.

<דרורית שטייניץ: זאת תכנית רב שנתית מ-2005 עד - -

<ניר רמסל: החל מ-2005 ניתנו הרשאות להתחייב לצורך ביצוע התכנית.

<ניר רמסל: כיום התכניות האלו מגיעות להבשלה, לכן אנחנו רוצים להעביר כסף מזומן ועוד הרשאה להתחייב בשביל להשלים את הביצוע של החלטות הממשלה האלו לאור העובדה שניצלו את ההרשאות להתחייב שניתנו.

סתיו שפיר: מה כוללת התכנית הזאת?

<ניר רמסל: התכנית הרב שנתית מתרכזת בכמה תחומים של סיוע במימון פעולות להגברת התעסוקה בעיר, סיוע להפעלת תכניות מגורים, החייאת מרכז העיר, שיפור איכות החיים, אירועי תיירות, גוש חבילות תמריצים לסטודנטים לצורך לימודים ומגורים בעיר, תכנית להפיכת מרכז העיר למוקד כלכלי מסחרי מוביל, שיקום חומות העיר העתיקה, ניקיון ותאורה, הפקת אירועים בתוך העיר העתיקה.

משה גפני: מה זה האירועים בתוך העיר העתיקה?

<ניר רמסל: אני מניח שאתם מכירים את עיר האורות.

<ניר רמסל: יש אירועים ליליים כאלה.

סתיו שפיר: כל הדברים ידועים מ-2005.

סתיו שפיר: למה הם לא נכנסים לבסיס התקציב?

<ניר רמסל: הפרויקטים האלה הם פרויקטים ארוכי טווח.

סתיו שפיר: גם המדינה היא פרויקט ארוך טווח.

ניסן סלומינסקי: בשבוע הבא זה יעלה שוב אם תינתן לנו תשובה סופית, לא תשובה שיש לנו היום, בנושא של תלמידי חו"ל.

סתיו שפיר: גם על ארכיון המדינה.

ניסן סלומינסקי: הוא יסביר לך את זה אחר כך.

חמד עמאר: אני רוצה תשובות לגבי סעיף 7, לגבי התכנית הנפרדת לבדואים בצפון והתכנית הנפרדת לדרוזים ולצ'רקסים.

חמד עמאר: אני רוצה לדעת למה חיברתם אותם יחד בסעיף 2 ובסעיף 7.

ניסן סלומינסקי: ניר, תעביר להם את התשובות אחר כך.

חמד עמאר: תעביר לי את הפירוט.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לפעם הבאה שתהיה לנו תשובה מסודרת.

ניסן סלומינסקי: זה לא חייב להיות דרככם, אנחנו יכולים לקבל את זה ממי שצריך לתת את התשובה.

ניסן סלומינסקי: דבר שני שאני מבקש הוא שיבוא לכאן מישהו שייתן תשובה בנושא של מסע או תגלית, איך מסתדר לגבי הקבוצות שמקבלות, שלא מקבלות.

ניסן סלומינסקי: אני יודע שכל שנה מגדילים את כמות האוטובוסים, מה שנקרא, אבל מורידים כל מיני כאלה שלא יכולים - -

יצחק כהן: אירועים גדולים.

ניסן סלומינסקי: שמישהו ייתן הסבר קצר וממצה.

יצחק כהן: אני רוצה שהוועדה תבקש להכניס רואה חשבון לבדיקת עומק לגבי מה שקורה בחברה הזאת.

ניסן סלומינסקי: אם תוכלו לפני כן לתת לנו חומר כתוב זה יהיה יותר טוב.

ניסן סלומינסקי: רק אז נצביע על הפנייה הזאת.

משה גפני: מקובל עלי מה שאמרת.

משה גפני: ניר, אני מבקש שתביא לנו את הפירוט של התכניות לחיזוק ירושלים, את מה שנעשה בתכנית הרב שנתית ובתכנית הפרטנית.

סתיו שפיר: לא פירוט שאומר העלאת איכות החיים, אלא אומר מה זה פרויקט - -

ניסן סלומינסקי: פנייה 222,223.

<ניר רמסל: הפנייה הזאת מצורפת לפנייה 55.

<ניר רמסל: היא קולטת את העודפים של המדפיס הממשלתי.

<ניר רמסל: מה שקרה זה שבסוף השנה היה צריך לסגור מהר את ההזמנות במרכבה והעודפים לא נרשמו כעודפים מחויבים.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את העברה, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר

ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 234,236.

<מורן מזור: הפנייה נועדה להתאמת תקציב הפיתוח של משרד התחבורה לקצב הביצוע של חברות התשתית - רכבת ישראל, נתיבי ישראל - בפרויקטים כמו הקו המהיר, עכו-כרמיאל, מסילת העמק, קו אשקלון-באר-שבע.

יצחק כהן: מה עם כביש 3, מסילבר לקרית מלאכי?

יצחק כהן: הוא היה בתכנון והורדתם אותו.

<מורן מזור: הפנייה הזאת מיועדת לתקצב בעיקר פיתוח של תחבורה ציבורית.

יצחק כהן: למה לא כביש 3?

<מורן מזור: כי זו פנייה שמתקצבת פרויקטים בביצוע.

<מורן מזור: מדובר בתקציב מזומן בפרויקטים בביצוע.

סתיו שפיר: יש פה סכום מאוד גדול.

ניסן סלומינסקי: זה סכום קטן ביחס לפרויקטים האלה.

סתיו שפיר: לא מעניין אתכם לקבל את רשימת הפרויקטים, כמה הפרויקטים האלה עולים?

סתיו שפיר: זה רק חלק מהפרויקטים.

<מורן מזור: האומדן של הקו המהיר הוא 7 מיליארד.

<מורן מזור: האומדן של קו אשקלון באר-שבע הוא מעל 2 מיליארד.

<מורן מזור: האומדן של עכו כרמיאל ומסילת העמק מגיע ל-7 מיליארד.

<מורן מזור: מדובר בפרויקטי ענק ובהיקף אדיר של 450 מיליון.

<מורן מזור: זה תקציב מינורי.

סתיו שפיר: השנה אתם צפויים להגיע ולבקש עוד תקציב?

<מורן מזור: לא צפויות להיות השנה עוד בקשות לתוספת תקציב.

ראובן ריבלין: מהבחינה הזו צריך להודות שעבודות התשתית הן יוצאות דופן.

יצחק כהן: יהיה פעם ביצוע של כביש 3?

<מורן מזור: אני לא יודע להתייחס לגבי כביש 3.

ניסן סלומינסקי: מי בעד פנייה 234,236, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: נמנעים – 1

יצחק כהן: רביזיה.

ניסן סלומינסקי: יש לנו בקשה של משרד החקלאות.

ניסן סלומינסקי: את יודעת להסביר למה זה דחוף?

<מעיין: משרד החקלאות מבקש לצאת לקולות קוראים לפני סוף השנה.

<מעיין: בשביל שהוא יוכל לבצע את הקולות הקוראים אנחנו צריכים להעביר את זה השבוע, אחרת בשבוע הבא הם כבר לא יוכלו לצאת בקולות קוראים.

סתיו שפיר: אתמול לא ידעתם על זה?

<מעיין: אתמול ידענו על זה.

סתיו שפיר: למה לא קיבלנו את העברה הזאת?

ניסן סלומינסקי: הם העבירו את זה, רק זה הגיע קצת מאוחר.

ניסן סלומינסקי: באופן טבעי אני לא עושה את זה, רק פה הם אמרו שאם זה לא יאושר הם לא יוכלו לצאת בקול קורא והפסדנו את זה.

סתיו שפיר: למה לא יכולנו לקבל את זה לפני 4 ימים?

ניסן סלומינסקי: לכן אני מעלה את זה פה לשיקול דעתנו.

ניסן סלומינסקי: בדרך כלל זה לא בנוהל.

<מעיין: פנייה 246 זאת פנייה שדומה לפנייה שהעביר חברי הרפרנט של משרד התחבורה, שנועדה לערוך שינויים - -

ראובן ריבלין: הבנו למה זה דחוף, אבל למה לא הגשתם את זה?

<מעיין: אתם צודקים, אנחנו לא הגשנו את זה בזמן מסיבות פנימיות.

<מעיין: אני מאוד מתנצלת.

ניסן סלומינסקי: תסבירי את 247.

<מעיין: 247 זאת פנייה שנועדה לערוך שינויים פנימיים בתקציב התמיכות של המשרד.

<מעיין: זה מה שהסברתי לגבי הקולות הקוראים.

<מעיין: אנחנו מעבירים 49 מיליון 400 אלפי שקלים בהרשאה להתחייב עבור תמיכה במפעלי ניקוז.

ניסן סלומינסקי: זה בעלי חיים חולים?

<מעיין: עוד 9 מיליון פיצויים לחקלאים בגין השמדת בעלי חיים לפי פקודת מחלות בעלי חיים ו- 2 מיליון שקלים לתמיכה בענף הבקר.

ניסן סלומינסקי: מה הפנייה השלישית?

<מעיין: הפניה השלישית נועדה לעשות שינויים בתקציב הפעולות של משרד החקלאות.

<מעיין: הם מקבלים 2 מיליון 776 ממשרד הקליטה לקליטת מדענים עולים.

סתיו שפיר: זה עדיין בסוגיית דברים הדחופים?

<מעיין: זה הגיע ביחד עם שינויים אחרים.

ניסן סלומינסקי: כאן אין לכם בעיה של קול קורא, נכון?

ניסן סלומינסקי: על 248 אין לכם.

<מעיין: יש לנו פה 2 מיליון שקל מהמדען הראשי שמגיעים בסוף השנה בגלל סיבות של המדען הראשי בתמ"ת שלא העביר את הכסף עד עכשיו.

<מעיין: אם משרד החקלאות רוצה לבצע את המחקרים האלה בתחליפי נפט - -

ניסן סלומינסקי: זה משהו אחר.

ניסן סלומינסקי: פנייה מס' 248, שהיא לא דחופה, תעבור לשבוע הבא.

<מעיין: היא גם דחופה.

<אופיר להב: אנחנו העברנו את הבקשה לפני יותר מחודש.

<אופיר להב: מדובר פה בשכר של אחד המדענים שמועסקים במכון וולקני במחקרים מאוד חשובים.

<אופיר להב: מדובר פה בשכר, על כל המשתמע.

סתיו שפיר: למה השכר שלהם מגיע ברגע האחרון?

ראובן ריבלין: כי הם התרשלו.

ניסן סלומינסקי: זו העברה משני משרדים.

<מעיין: יש פה סיכום בין משרדי של שכר למדענים עולים.

<מעיין: זאת תכנית שכל שנה נידונה מחדש, אם אנחנו רוצים אותה או לא, אם יש בה צורך או לא.

ניסן סלומינסקי: כחד פעמי - -

סתיו שפיר: אני לא מבינה, הם כבר עבדו בשביל המשכורות האלו.

<מעיין: בגלל שלא ידוע בכל שנה אם התכנית תתוקצב צריך לדון עליה מראש ואם מחליטים להפעיל אותה מחדש מעסיקים את האנשים והמשכורות מועברות באיחור.

ראובן ריבלין: זאת שערורייה.

סתיו שפיר: זה חוסר אחריות כלפי אנשים.

חמד עמאר: הם התרשלו.

ניסן סלומינסקי: מאחר ומדובר כאן בהעברות בין שני משרדים - -

ראובן ריבלין: אם הן מיועדות לאנשים שעבדו בזיעת אפם אנחנו מאשרים את זה.

יצחק כהן: מעיין, מה קורה עם השמיטה שנה הבאה?

<מעיין: יש שנת שמיטה בשנה הבאה.

יצחק כהן: מה התקצוב שלה?

<מעיין: בדיוק היום ב-16:00 בא אלי מלאכי עם צביקה ממשרד החקלאות.

<מעיין: אנחנו לקראת סגירה בתקציבי השמיטה.

<מעיין: ביקשנו מהמבקשים של התקציבים לצמצם קצת את הבקשות.

<מעיין: הגיעו אלינו בקשות בסך של מיליונים.

<מעיין: זה נראה לנו הרבה.

יצחק כהן: אותן תכניות שהיו בשמיטה הקודמת?

<מעיין: כן.

יצחק כהן: מה עם הלימודים לחקלאים?

<מעיין: יכול להיות שיהיה צמצום בעניין הזה.

<מעיין: עוד לא סגרנו.

שמעון סולומון: המדענים כבר עובדים.

שמעון סולומון: זה לא משהו לעתיד, זה לא להמשך.

<מעיין: הם מקבלים את השכר כי למשרד החקלאות יש תקציב שכר.

<מעיין: כל חודש הוא נותן את השכר.

<מעיין: בסוף שנה הוא נתקע כי הכסף של העולים לא הגיע.

שמעון סולומון: האם אתם מניחים שהוועדה תאשר אוטומטית?

שמעון סולומון: הם היו אמורים לקבל רטרואקטיבית, נכון?

<מעיין: אנחנו לא מניחים שהוועדה תאשר אוטומטית שום דבר, אנחנו מניחים שהוועדה תשמע.

שמעון סולומון: אנחנו לא מאשרים לעתיד, נכון?

<מעיין: אתם מאשרים לעתיד.

שמעון סולומון: הם לא קיבלו שכר?

<מעיין: אם אתה לא תאשר הם לא יקבלו שכר.

שמעון סולומון: של מתי?

ניסן סלומינסקי: של נובמבר ודצמבר.

שמעון סולומון: הם מניחים שנאשר את זה.

ניסן סלומינסקי: הם יפסיקו לעבוד.

ניסן סלומינסקי: תמיד זה כך הולך.

שמעון סולומון: אנחנו לא חותמת גומי.

ניסן סלומינסקי: זה לא חותמת גומי.

ראובן ריבלין: אם לא תחתום האנשים האלה לא יקבלו שכר.

ראובן ריבלין: מה אתה רוצה עכשיו?

ראובן ריבלין: אתה רוצה להעניש אותם?

שמעון סולומון: רובי, אתה לא פייר.

שמעון סולומון: זה לא הוגן מה שאתה עושה.

שמעון סולומון: אמרתי שאני מצביע בעד, אין שום ספק, אבל אני אומר שזה לא צריך להיות ככה.

ניסן סלומינסקי: שמעון, אתה צודק, יש כאן תקלה.

ניסן סלומינסקי: הם התנצלו.

ניסן סלומינסקי: קיבלנו את זה כבקשה חד- פעמית.

ניסן סלומינסקי: מותר לוועדה גם פעם לעשות בקשה חד-פעמית.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את פנייה מס' 246, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נמנע?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר

ניסן סלומינסקי: מי בעד פנייה מס' 247, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר

ניסן סלומינסקי: מי בעד פנייה 248-250, שזה העניין של השכר, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נגד, ירים את ידו?

ניסן סלומינסקי: מי נמנע?

ניסן סלומינסקי: בעד – רוב

ניסן סלומינסקי: אושר

ניסן סלומינסקי: מעיין, זאת הפריבילגיה היחידה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו לא עושים את זה אף פעם.

<מעיין: משרד החקלאות מודה לכם.

ניסן סלומינסקי: רבותיי, תודה רבה, הישיבה נעולה.