הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 42>, 2013-11-11 10:00

עליזה לביא: התכנסנו כאן להכנת הצעת החוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 10) (ניצול יחסי מרות או תלות על ידי עובד ציבור), בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

עליזה לביא: היום 11/11/2013, ח' בכסלו תשע"ד.

עליזה לביא: הצעת החוק היא של חברת הכנסת מיכל רוזין ואחרים.

עליזה לביא: החוק למניעת הטרדה מינית מונה רשימה של מקרים שבהם הצעות בעלות אופי מיני או התייחסות המתמקדת במיניות של אדם ייחשבו להטרדה מינית גם אם המוטרדים לא הראו למטריד כי אינם מעוניינים בהן.

עליזה לביא: אני מזכירה לכולנו שהצעת החוק הזאת מוסיפה למקרים הללו גם מערכת יחסים בין עובדי ציבור במילוי תפקידם או בקשר אליו, גם אם אין יחסי כפיפות ישירים; ונתנו פה דוגמאות והרחבנו עליהן בוועדה הקודמת שקיימנו.

עליזה לביא: גם הדגשנו את הנושא של פערי הכוחות בין אדם בעל שררה, וגם את ההשלכות שיש למיקום שלו בעולם העבודה – אלו שנזקקים לשירותיו, או תחתיו ועוד ועוד.

עליזה לביא: ככל שהיו דיונים ככה הרחבנו בעניין הזה והבנו מה נוכל לכלול בהצעה הזאת ומה לא נוכל לכלול בהצעה הזאת, ואולי להציע הצעות נוספות.

עליזה לביא: כדי לראות איפה אנחנו עומדים ואיך מתקדמים, אני אעביר אלייך, תמי, את רשות הדיבור.

עליזה לביא: נראה איך התקדמנו מהדיון הקודם אבל גם מה לא הצלחנו להכניס, כדי שנדע גם מה אין לנו בהצעה הזאת.

<תמי סלע: למעשה בדיון הקודם עלו כמה סוגיות שפחות או יותר סוכמו, והנוסח שעבר בקריאה ראשונה מבטא את מה שסוכם שכן ייכלל בהצעה.

<תמי סלע: עלתה סוגיה של התחזות כעובד ציבור, והשורה התחתונה הייתה שזאת סוגיה שיכולה להיות רלוונטית לכל מערכות היחסים שמופיעות בסעיף 3, ולכן אולי כדאי להציע הצעה נפרדת שלא מתייחסת רק לקטגוריה של עובדי ציבור, למרות שניתנו כמה דוגמאות למקרים שכן מכוסים דרך חוק העונשין אבל לא מכוסים בחוק למניעת הטרדה מינית.

<תמי סלע: חברת הכנסת מיכל רוזין אמרה בישיבה הקודמת שהיא מעדיפה להגיש הצעה כזו בנפרד, שתזכה להתייחסות כסוגיה בפני עצמה.

<תמי סלע: עוד נושא שעלה זה נושא של עובדים שמועסקים בדרך העסקה אחרת – לא כעובדי ציבור אבל בעצם מבצעים תפקיד זהה, וגם הם בעלי שררה והציבור נזקק לשירותיהם ולא יכול לבחור לפנות לגורם אחר.

<תמי סלע: יש התייחסות בפסיקה לנושא הזה, אבל היא לא מכסה ב-100%, לא מובטח לנו ב-100% שמקרה כזה יזכה לאותה התייחסות.

<תמי סלע: ובהקשר הזה הוועדה קיבלה את התשובה שמשרד המשפטים השיב: שהסוגיה הזאת היא סוגיית רוחב, ובעצם, באיזשהו אופן, החקיקה לא הדביקה עדיין את השינויים בשוק התעסוקה, ולכן נדרשת פה עבודת רוחב; ואולי הפסיקה תקדים ותיתן מענה לעניין הזה, עוד לפני שהמחוקק – הכנסת או משרד המשפטים או משרדי הממשלה – ייתן לזה מענה.

<תמי סלע: אבל שוב, זה יהיה מוזר לעשות את זה רק דרך החוק הזה.

<תמי סלע: התשובה הזו התקבלה.

<תמי סלע: בהיבט של מסגרת התפקיד של אותו בעל סמכות, אחת הטענות שעלתה זה שיכול להיות שהוא בעל מעמד אבל הוא לא מפעיל את סמכותו כמו שהיא מוגדרת בתפקיד שלו פורמלית, אלא הוא עושה פעולות אחרות תוך ניצול מעמדו ותפקידו.

<תמי סלע: בהקשר הזה כן הרחבנו: כתבנו "במילוי תפקידו או בקשר אליו", כמו שראינו שיש בחוקים אחרים שמתייחסים לעובדי ציבור.

<תמי סלע: המטרה של זה היא להרחיב את מעגל הפעולות והסיטואציות שאותו נבחר ציבור מבצע כשהוא עושה שימוש לרעה בסמכותו.

<תמי סלע: אנחנו מבינים שגם זה סוג של ניצול של מרות או תלות על ידי אותו אדם, שמעמידה את הצד החלש במצב שהוא לא יכול להתנגד או להביע התנגדות להצעות ולהתייחסויות שמופנות אליו.

<תמי סלע: זהו, זה מה שמבטאת הצעת החוק.

<תמי סלע: לנו או לממשלה אין מחלוקות כרגע, אבל בוודאי כדאי לשמוע הערות מגורמים אחרים.

מיכל רוזין: בוקר טוב.

מיכל רוזין: אני רוצה לשאול את גורמי המשטרה שאלה ששאלתי אותה גם בישיבה הקודמת, וזה הדבר היחיד שנשאר מבחינתי קצת פתוח, וזה מטריד אותי.

מיכל רוזין: פנו אליי בעקבות התיקון בחוק ואמרו שזה בעצם לא תופס לגבי שוטרים במצבים של הפגנות או במצבים של מעצר נשים על ידי שוטרים.

מיכל רוזין: כלומר, הביעו ספקות לגבי מה קורה במצבים האלה, שיש בהם חור גדול בחקיקה; ואף הגישו לי הצעות לתיקון.

מיכל רוזין: האם אפשר כבר להכניס את זה פה, או שנצטרך לתקן את החוק בשנית?

עליזה לביא: אבל זה לא יחסי מרות.

מיכל רוזין: אני שאלתי בפעם שעברה ונעניתי בצורה מפורשת שזה יכלול גם מצבים שבהם שוטר עומד מול מפגינה ומטריד אותה.

מיכל רוזין: אני מבינה ממשפטנים ומשפטניות שפנו אליי שזה לא תופס לגבי מצבים של מעצר על ידי שוטר או של עצירה לצורך תחקור.

<תמי סלע: אני מבינה שמבחינת ההגדרה של "עובד ציבור" שוטר בוודאי נכנס.

<תמי סלע: ואם יש יחסי מרות כגון שהוא עומד מול מפגינה וההתייחסויות שלו נכנסות להגדרה של התייחסויות והצעות מיניות, אז אני לא רואה למה זה לא נכנס - - -

מיכל רוזין: והאם זה תופס גם לגבי סמכויות עיכוב, כמו מאבטחים או כמו - - - ?

עליזה לביא: מה ההבדל בין שוטר למאבטח?

מיכל רוזין: הוא לא עובד ציבור.

מיכל רוזין: ומה לגבי המשמר האזרחי?

מיכל רוזין: אני פשוט רוצה לנסות להבין, כי אני מבינה ששם יש קשיים.

<תנ"צ יעל אידלמן: אני אתייחס.

<תנ"צ יעל אידלמן: שלום, אני יעל אידלמן, יועצת המפכ"ל לענייני נשים.

<תנ"צ יעל אידלמן: זה תפקיד חדש במשטרת ישראל.

עליזה לביא: רגע, רגע, מדובר פה באירוע.

עליזה לביא: קודם כול, ברכות.

עליזה לביא: הרבה הצלחה וברכות, ואנחנו גם נקדיש ועדה מיוחדת לנושא של המשטרה, ואני כמובן אדבר איתך בעניין הזה.

עליזה לביא: אנחנו מאוד שמחים שאת איתנו, ומקווים לראות אותך כמה שיותר בישיבות של הוועדה.

עליזה לביא: בהצלחה.

<תנ"צ יעל אידלמן: תודה רבה.

<תנ"צ יעל אידלמן: אני קראתי את הצעת החוק.

<תנ"צ יעל אידלמן: ה"נזקק לשירותים" – לי ישר עבר בראש האם במקרים שבהם מישהי מגישה תלונה, אז כתנאי לסגירת התיק או לזירוזו.

<תנ"צ יעל אידלמן: .. אלה המקרים הקלאסיים שבהם נכנס העניין של ניצול המעמד.

<תנ"צ יעל אידלמן: כל המקרים שאת מתארת, מקרים תוך כדי אירוע, למשל כשהוא זרק לה מילה.

<תנ"צ יעל אידלמן: .. אני חושבת שהחוק אמור לתת את המענה בהיבט הזה.

<תנ"צ יעל אידלמן: אי אפשר לקחת כל מפגש בין אזרח לשוטר ולהכניס אותו לתוך הסיטואציה של הטרדה מינית.

מיכל רוזין: לא, זה לא כל אירוע.

<תנ"צ יעל אידלמן: אבל גם בעיכוב, הרי אם העיכוב ילווה באמירות חוזרות ונשנות לעניינים מיניים, אז ממילא החוק נותן לזה מענה.

<תנ"צ יעל אידלמן: אני לא חושבת שצריך להרחיב את זה, לנסות לסגור את כל הפרצות.

<תנ"צ יעל אידלמן: אני חושבת שהחוק נותן את המענה.

<תנ"צ יעל אידלמן: ההצעה הזאת באמת נותנת מענה למקרים שבהם שוטרים מנצלים את מעמדם לצורך סגירת תיק או הגשת כתב אישום - - -

מיכל רוזין: זה ברור.

מיכל רוזין: אבל השאלה היא למי עוד יש, למשל, סמכויות עיכוב חוץ משוטרים, סמכויות שהמשטרה נותנת להם.

<תנ"צ יעל אידלמן: אני לא מכירה את התחום ולא רוצה להגיד משהו בתחום שאני לא מכירה.

<לילך וגנר: אני לילך וגנר, ממשרד המשפטים.

<לילך וגנר: חברת הכנסת רוזין, עלו שתי סוגיות בשאלה שלך.

<לילך וגנר: סוגיה אחת שתמי הזכירה בפתיחה, הסוגיה של הגדרת עובד ציבור: האם נכנסים אנשים שממלאים תפקיד מסוים להגדרה הזאת.

<לילך וגנר: הסוגיה השנייה מדברת על שימוש לרעה בסמכות, זאת אומרת, שוטרים שמשתמשים לרעה בסמכויות עיכוב ומעצר, ומציעים הצעות מיניות למפגינות.

עליזה לביא: אבל שימוש לרעה בסכמות זה לא רק שוטרים, זה בכלל.

<לילך וגנר: נכון, אבל השאלה של חברת הכנסת רוזין הייתה לגבי הסיטואציה הזאת.

<לילך וגנר: לגבי השאלה השנייה, להבנתי, המקרים שתיארת נכנסים לנוסח המוצע כעת.

<לילך וגנר: ככל שמדובר בפסיקה קיימת על שימוש לרעה בכוח המשרה, יש פסיקות על שוטרים שפנו בהצעות מיניות וגם שהגיעו למקרים מגונים, ובהן נקבע שזה שימוש לרעה בכוח המשרה.

<לילך וגנר: זאת אומרת, שוטרים שתמורה לאי-מעצר של עובדות זרות הציעו להן הצעות או נקטו כלפיהן בהתנהגות מינית – כל אלה נכנסו בעבר לעבירה של שימוש לרעה בכוח המשרה.

<לילך וגנר: לכן אני חושבת שהפרשנות כאן תהיה דומה.

<לילך וגנר: בנוגע להגדרת עובד ציבור, זו אכן סוגיה, וגם דנתם בזה בישיבה הקודמת בהרחבה.

<לילך וגנר: אמנם בפסק הדין המנחה בעניין ברק כהן נשמעו דעות שונות משופטים שונים, אבל העמדה של הנשיאה דאז, בייניש, הייתה עמדה חד-משמעית: גם אנשים שעושים עבודה של עובדי מדינה, אפילו אם הם לא מועסקים ישירות על ידי המדינה, יכולים להיכנס להגדרה, בהתאם למהות התפקיד.

מיכל רוזין: ובסמכות שניתנה לו.

<לילך וגנר: נכון.

<תמי סלע: אבל דווקא שם הם לא ראו את המאבטח כעובד ציבור לכל דבר ועניין.

<תמי סלע: זה תלוי איזה תפקיד הוא עושה ומה שיקול הדעת שיש לו ומה האינטרקציה שיש לו עם הציבור.

<לילך וגנר: אני לא יכולה להגיד מה בית המשפט יגיד, אבל השיקולים שהוא ישקול למישהו שנותנים לו סמכויות עיכוב – בניגוד למאבטח במשרד הפנים, שלא היו לו את הסמכויות האלה – ועושה שימוש לרעה בסמכות כזאת, אני חושבת שהנטייה לראות אותו באותו אופן של עובד מדינה אמיתי תהיה יותר גדולה.

<לילך וגנר: אז אני לא יכולה להגיד בוודאות שזה סותם את הפרצה הזו, אבל בפסק דין ברק כהן יש שיקולים לפרשנות כזאת.

מיכל רוזין: אז אולי חשוב שנגיד לפרוטוקול שזאת כוונת המחוקק.

מיכל רוזין: כלומר, אנחנו כן רואות - - -

עליזה לביא: השאלה אם אנחנו לא יכולות לחזק את זה.

עליזה לביא: כי פרשנות היא פרשנות היא פרשנות, אז במה התקדמנו?

<תמי סלע: הבעיה שיש לנו עם, נגיד, מאבטחים או מועסקים אחרים שניתנת להם סמכויות, זו בעיה כללית לגבי כל מה שחל על עובדי ציבור, למשל, שימוש לרעה בכוח תקיפה של עובד הציבור; כלומר, גם דברים שנעשים כלפיהם וגם דברים שנעשים על ידיהם.

<תמי סלע: אני תוהה איפה זה עומד מבחינת הטיפול של משרד המשפטים.

<תמי סלע: ..

<תמי סלע: זאת סוגיה בפני עצמה.

מיכל רוזין: אמרנו שלא נכניס את הכול - - -

עליזה לביא: אני רוצה רגע לעצור.

עליזה לביא: קיבלנו נייר עמדה של "פרלמנט נשים", ואני מבקשת מעורכת הדין ענת ממלוק להציגו.

עליזה לביא: אתם מציעים למעשה להרחיב את התיקון שמוצע כך שיחול לא רק במקרים שבהם מתקיים ניצול יחסי מרות או תלות על ידי עובד ציבורי, אלא גם על ידי כל אדם בעל מעמד, כוח או השפעה.

עליזה לביא: בואי תרחיבי בבקשה על נייר העמדה שלכם.

עליזה לביא: תודה.

<ענת ממלוק: תודה על זכות הדיבור.

<ענת ממלוק: אני אשפוך אור על מה שאנחנו מציעים כאן.

<ענת ממלוק: דרך אגב, הדיון עכשיו למעשה קידם את מה שרציתי לומר: רציתי לבדוק מה התיקון הזה אומר על מאבטחים שהם לא עובדים ציבוריים.

<ענת ממלוק: הרציונל הוא אותו רציונל וההיגיון הוא אותו היגיון לטעמי.

<ענת ממלוק: אני אסביר.

<ענת ממלוק: ישנו עולם שלם שפחות מקבל יחס בכל מה שקשור להטרדות מיניות, וזה העולם העסקי.

<ענת ממלוק: אני לוקחת את זה כדוגמה כי, קודם כול, זה עולם שהא מאוד קרוב אליי – אני כבר שנים עורכת דין בתחום עסקי.

<ענת ממלוק: לצערנו, זה עולם שלא כל כך מקבל התייחסות בכל מה שנוגע להטרדות מיניות מצד לקוחות כלפי מתחמה, למשל, עורכת דין צעירה ועוד.

<ענת ממלוק: זה יכול להיות גם רואה חשבון, כמובן, או כל נותן שירותים עבור כסף.

<ענת ממלוק: ברור לי שלהתחיל עכשיו לדבר על זה זה משהו שהוא מאוד מרחיב את החוק, אבל אם עסקינן כאן בדיון מתי למוטרד או מוטרדת יש קושי להביע התנגדות להטרדה מינית, הרי זה מקרה קלאסי.

<ענת ממלוק: אני יכולה לספר לכם פה על דוגמאות שאני חוויתי, שקולגות שלי חוו, וגם גברים חוו אותן, עורכי דין צעירים ומתמחים צעירים.

<ענת ממלוק: ואין לזה התייחסות.

<ענת ממלוק: אין לזה התייחסות בעולם של דיון, כי זה משהו שפחות מכירים אותו.

<ענת ממלוק: פחות מכירים הטרדות מיניות מצד לקוח כלפי נותן שירותים.

עליזה לביא: שריל סנדברג כותבת על זה בספרה החדש.

עליזה לביא: אני ממליצה לקרוא.

<ענת ממלוק: זה משהו שבאמת אין לו מענה.

<ענת ממלוק: ההשלכות של זה הן מאוד חשובות - - -

מיכל רוזין: למה אין לו מענה?

<ענת ממלוק: קודם כול, החוק הקיים כרגע לא מגדיר התנהגות כזאת כהטרדה מינית.

<תמי קצביאן: היא אומרת שהוא לא נחשב כבעל מרות מבחינת החוק.

<תמי קצביאן: זאת אומרת, זה צריך להיות הצעות חוזרת ונשנות.

<ענת ממלוק: הוא לא נחשב כבעל מרות - - -

<ליאת קליין: זאת בעיה אמיתית.

<ליאת קליין: אלינו מגיעים לא מעט מקרים - - -

<קריאות: - - -

<ענת ממלוק: אני לא רוצה שיהיה את הצורך להראות את ההתנגדות.

<ענת ממלוק: זה הקושי.

<ליאת קליין: זו סוגיה אמיתית, שאלינו הגיעה בכל מיני הקשרים.

<קריאות: - - -

<ענת ממלוק: ברשותכם, אני אחדד.

<ענת ממלוק: אין יותר פשוט בעניין הזה מאשר לתת דוגמאות אמיתיות, לצערי, מהשטח.

<ענת ממלוק: כמובן שאני לא אציין כאן שמות.

<ענת ממלוק: קחו מקרה של מנכ"ל, איש בעל המון השפעה, ועורכת דין צעירה בתחילת דרכה.

<קריאה: עובדת שלו?

עליזה לביא: לא, לא, היא מתכוונת לכך שבעצם יש עורכות דין צעירות שמוטרדות על ידי הלקוחות.

<תמי קצביאן: זה הוצע פעם אחת, זה לא הצעה חוזרת ונשנית.

<תמי קצביאן: מה שאת אומרת זה שמספיק שהוא מציע פעם אחת – ואת משותקת - - -

<ענת ממלוק: פעם אחת או פעמיים-שלוש.

<ענת ממלוק: הרי תיקים כאלה זה תיקים שהולכים ונמשכים.

<ענת ממלוק: אותו מנכ"ל יכול לבוא ולנשק על הלחי - - -

עליזה לביא: אבל זה לא המקרה.

עליזה לביא: בישיבה הקודמת חברת הכנסת רוזין כבר הצהירה פה על עוד חוק שהיא תייצר בעקבות מה שלא נכנס לחוק הזה, ולכן אני לא רוצה להרחיב על זה.

עליזה לביא: אנחנו כבר בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, ואת מדברת על סוגיות שאכן צריך לדבר עליהן, אבל זה לא המקרה שלנו.

<ענת ממלוק: אבל ההיגיון שעומד מאחורי התיקון הזה – שמרחיב את סעיפי הסל שמייתרים את הצורך להתלונן ולהביע התנגדות – זה אותו ההיגיון.

<ענת ממלוק: ולכן אני מצאתי לנכון להעלות את הנושא הזה כאן.

<ענת ממלוק: אני חושבת שזה נושא חשוב, אבל פחות מדובר.

<ענת ממלוק: ברור לי שזה בא עכשיו ופותח כביכול סוגיה אחרת, אבל - - -

<ליאת קליין: זה הרציונל שחל על כל אותן חזקות של יחסי תלות ומרות בביטוייהם השונים.

<ליאת קליין: זה הרציונל כולו של החוק למניעת הטרדה מינית: לפרק מערכות יחסים שיש בהן כוח.

<ליאת קליין: אני יכולה להגיד שגם אלינו מגיעים לא מעט מקרים של הקשרים של לקוחות.

<ליאת קליין: זה יכול להיות סיטואציות כמו שאת מדברת עליהן, וזה יכול להיות גם סיטואציות אפילו יותר פשוטות, למשל, לקוחות בכל מיני חנויות ומקומות אחרים שבהם אין מנגנוני הגנה כשמדובר בלקוח שמטריד את העובדת.

<ליאת קליין: זו סוגיה נכונה, והיא עולה הרבה.

<תנ"צ יעל אידלמן: אבל בסוף הכלל יהיה שהיא תצטרך להראות שהיא לא מסכימה.

<תנ"צ יעל אידלמן: אני חושבת שזו הרחבה מאוד מאוד - - -

עליזה לביא: עורכת הדין קרן בר יהודה, אני רואה שאת נעה באי-נוחות.

<קרן בר-יהודה: אני רוצה להתייחס לסוגיה הזאת, כי זו סוגיה שעולה, המצב בשטח הוא שיש הטרדות מהסוג הזה.

<קרן בר-יהודה: זאת אומרת, יש הטרדות של נותני שירותים - -

עליזה לביא: אנחנו כבר מעבר לזה, אנחנו יודעים שיש הטרדות.

<קרן בר יהודה: - - ויש הטרדות גם – וזה החלק השני של נייר העמדה של "פרלמנט נשים" – של נותני שירותים כלפי לקוחותיהם.

<קרן בר יהודה: אני חושבת שאסור לערבב בין הנושא של יחסי מרות ותלות לבין הנושא הזה.

<קרן בר יהודה: אני מזכירה שהחוק לא קובע שהטרדה במקרה הזה היא לא הטרדה, אלא הוא קובע שיש צורך להראות חוסר עניין.

<קרן בר יהודה: יש גם פסיקה בעניין הזה, בנוגע לפקיד בנק שאישר הלוואה לזכאים ללקוחה, והטריד אותה.

<קרן בר יהודה: אבל לקוח חופשי לקום ולצאת ולקבל שירותים בבית עסק אחר, ולכן אסור להכניס את זה לתוך מסגרת היחסים הזאת.

<קרן בר יהודה: לעומת זאת, אם אני הלכתי להגיש תלונה במשטרה או אני נזקקת לשירותים של משרד ממשלתי, אני לא יכולה ללכת למתחרים כדי לקבל את השירותים האלה.

<קרן בר יהודה: כשאני נזקקת לשירותים של עורך דין, של רואה חשבון או של חנות, אני תמיד יכולה לקום ולקבל את השירות הזה במקום אחר.

<קרן בר יהודה: ולכן אסור לנו לאבד את ההבחנה הזאת ולקבוע גם על בעלי מקצועות אחרים את החזקה של יחסי המרות, שבמסגרתה אנחנו בעצם מניחים שאי אפשר היה להתנגד.

<קרן בר יהודה: אמנם גם עם בעל מקצוע חופשי נוצרים יחסי כוח שמאוד קשה להתנגד בתוכם, אבל זה עדיין לא אותו סוג מערכת יחסים של שירות בלעדי.

<קרן בר יהודה: לגבי לקוחות הבעיה היא בעיה שאפשר לחלק אותה לשני חלקים.

<קרן בר יהודה: עובד שבוחר את לקוחותיו יכול להחליט אם לתת שירות ללקוח הזה או לא.

<קרן בר יהודה: נכון שלפעמים הוא במצוקה כלכלית ולא יכול לוותר על הלקוח, אבל עדיין מערך השיקולים הוא מערך שבו אין לי את ההנחה שאני לא מסוגלת להגיד ללקוח "אל תטריד אותי יותר, זה לא נעים", שזה הרי מה שדרוש כדי ש - - -

<קריאות: - - -

<קרן בר יהודה: כשמדובר על עובדת שכירה, יש לה מעסיק שצריך להגן עליה; וכשהמעסיק שלה לא מגן עליה, אנחנו נכנסים למערכת יחסים רגילה של עובד ומעביד.

<קרן בר יהודה: וגם על זה יש פסיקה, בנוגע למלצרית במסעדה בירושלים שהוטרדה על ידי לקוח, והתעוררה השאלה אם המעסיק שלה הגן עליה או לא הגן עליה.

<קרן בר יהודה: אבל ברור שמול הלקוח אין לה יחסי מרות במובן הקלאסי שבו אין לה ברירה.

<קרן בר יהודה: זה לא אותו סוג של מערכת יחסים, וזה מסוכן לטשטש את הגבולות בעניין הזה, לטעמי.

<קרן בר יהודה: הרחבת יתר של החוק הזה לא תועיל לנו מול העניינים שאנחנו רוצים לקדם.

עליזה לביא: תודה רבה.

<ענת ממלוק: אפשר רק לסכם את העניין?

עליזה לביא: במשפט.

<ענת ממלוק: אני מודה על ההתייחסות.

<ענת ממלוק: כל זה מאוד יפה ברמה התאורטית, אבל אותו מעסיק שאמור להגן – ההטרדה כבר קרתה.

<ענת ממלוק: ועל פי החוק היום, היא לא הטרדה אם היא לא אומרת לאותו מטריד "הטרדת אותי".

<ענת ממלוק: ובמקרים שבהם היא כן מראה את הדברים האלה, מה שקורה זה שיכולים לבקש להעביר אותה מהתיק למשל.

<ענת ממלוק: אלה דברים שקרו, אני מספרת פה דברים אמיתיים.

<ענת ממלוק: אותו לקוח שלא כל כך מצא חן בעיניו שעורכת הדין ביקשה ממנו לא לדבר איתה ככה יותר, הלך לבוס וביקש ממנו להעביר אותה מהתיק.

<ענת ממלוק: אז מה עושים במקרה כזה?

עליזה לביא: ענת, את פורצת לדלת פתוחה.

עליזה לביא: אנחנו מכירים את הסוגיות האלה, אנחנו חושבים עליהן ואנחנו ניתן עליהן מענה, אבל לא במסגרת החוק הזה.

עליזה לביא: ההרחבה שלך כרגע היא לא במקום.

<ענת ממלוק: המטרה שלי הייתה לדבר על זה.

עליזה לביא: אני מבינה, ולכן גם קיבלת רשות דיבור.

עליזה לביא: אנחנו מבקשים ניירות עמדה ודורשים הרחבה, כי זה מעשיר ותורם לדיון.

עליזה לביא: אבל זה לא במסגרת החוק הזה.

עליזה לביא: אנחנו ניתן לזה מענה ואנחנו נקדיש לזה ועדה.

מיכל רוזין: ואני מציעה שאם יש לכם רעיון לנוסח לתיקון החוק בעניין הזה, אז בואו נתחיל לגלגל את זה, בואו ננסה לחשוב על זה.

מיכל רוזין: עורכת הדין קליין אומרת שיש מקום לתקן את החוק, אז כדאי לשבת על זה.

מיכל רוזין: אנחנו בעד, אנחנו לא נגד, אנחנו רוצים לחסום את כל הפרצות שמאפשרות להטריד.

מיכל רוזין: אנחנו בהחלט בעד, אבל אנחנו פשוט חושבות שפה יש פרצה גדולה שלא טופלה לאורך שנים, וחשוב לטפל בה כרגע.

עליזה לביא: יש לנו עוד נייר עמדה שהוגש לנו, שלוקח פרספקטיבה נוספת.

עליזה לביא: ניר ורגון, מ"צהר לחקיקה", כמה מילים על נייר העמדה שהעברתם אלינו.

<ניר ורגון: תודה רבה, עליזה.

<ניר ורגון: אנחנו ברבני "צהר" מברכים על החוק הזה.

<ניר ורגון: גם ברכות לחברת הכנסת מיכל רוזין, שאנחנו מאוד אוהבים את הפעילות שלה בנושא מעמד האישה.

<ניר ורגון: חשוב שהקול הדתי, היהודי האותנטי יישמע בנושא של מעמד האישה, ואת זה אנחנו מתכוונים לייצג.

<ניר ורגון: גם התייעצתי אתמול עם יהודית שילת, מראשי "פורום תקנה", בעניין הזה.

<ניר ורגון: דיברתי איתה על החוק והיא באמת אמרה שזה חוק מאוד חשוב.

<ניר ורגון: בציבור הדתי יש פחות מודעות, והנושא הזה צריך לעלות לסדר היום.

<ניר ורגון: אני שמח שמיכל מעלה את זה, כי זה דבר חשוב.

<ניר ורגון: בנייר העמדה שלנו דיברנו על הנושא של פגיעה...

<ניר ורגון: אם בן אדם הוא עובד ציבור, אז הוא צריך לשרת את הציבור.

<ניר ורגון: ברגע שהוא מתחיל להתעסק בעניינים של הטרדות מיניות זה פוגע באמון במקצועיות שלו, בנאמנות שלו לתפקיד, ובכלל – עובד ציבור צריך לייצג יותר נאמנות מאשר אדם רגיל, ובוודאי שצריך לדקדק איתו יותר.

<ניר ורגון: הבאנו דוגמה נוספת, מהמקורות שלנו, ליחסי מרות.

<ניר ורגון: ידועה הגמרא לגבי דוד ובת-שבע, ששם, עד כמה שאנחנו מכירים את התנ"ך, לא כתוב שהיה איזשהו סירוב של בת-שבע, ובכל זאת התלמוד מכנה את מערכת היחסים הזאת כמערכת יחסים של אונס.

<ניר ורגון: וזה בדיוק המקרה הקלאסי שלנו: יש מישהו שהוא בעל מעמד, היא לא כפופה לו באופן ישיר, אבל - - -

דב חנין: היה שם גם אונס וגם עוד דברים חמורים אחרים.

<ניר ורגון: אני רק מציין את הנקודה הזאת.

<ניר ורגון: אני יודע שכשאני מדבר על מקורות יהודיים ונמצא לידי דב חנין אז אני צריך להיזהר.

<ניר ורגון: אנחנו בהחלט חושבים שהחקיקה הזאת היא חקיקה חשובה.

<ניר ורגון: זה מהלך נכון, ואנחנו מברכים עליו.

<ניר ורגון: תודה רבה.

עליזה לביא: תודה רבה.

עליזה לביא: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה, גברתי היושבת-ראש.

דב חנין: אני מצטרף לכל הדברים שנאמרו פה וגם לתמיכה של ארגון "רבני צהר".

דב חנין: עברתי על ניירות העמדה והם מקובלים עליי, ואני תומך כמובן בחוק, שאני אחד מיוזמיו.

דב חנין: הסיבה היחידה שאני נכנסתי לדיון היא להציע תיקון נוסח קל שמטרתו למנוע אי-הבנה בהגדרה.

דב חנין: הנוסח הנוכחי, שמדבר על "תוך ניצול יחסי מרות או תלות מצדו של עובד הציבור", מזמין אותנו לשתי פרשנויות שונות, שאחת מהן היא ממש החטאה של מטרת החוק.

דב חנין: לכן אני מציע שהניסוח יהיה - - -

מיכל רוזין: לא הבנתי מה הבעיה.

דב חנין: "תלות מצדו של עובד הציבור".

דב חנין: לכן ההצעה שלי - - -

<קריאות: - - -

עליזה לביא: אני מבקשת לתת לחבר הכנסת חנין לומר את דבריו.

דב חנין: בדרך כלל כשאני בא עם הבעיה אני גם בא עם הפתרון.

דב חנין: ההצעה שלי היא מאוד פשוטה והיא לא משנה שום דבר בחוק: "תוך ניצול תלות, או יחסי מרות, מצדו של עובד הציבור".

<תמי סלע: זה יחסי תלות ויחסי מרות.

עליזה לביא: כלומר, גם תלות וגם מרות.

דב חנין: אוקיי, אז אפשר "תוך ניצול תלות, או יחסי מרות מצדו של עובד הציבור".

דב חנין: ואז אין שום אפשרות של הבנה לא נכונה.

עליזה לביא: "ניצול תלות ו/או יחסי מרות".

דב חנין: "או".

דב חנין: "תלות או יחסי מרות".

עליזה לביא: אני חושבת שזו בהחלט תרומה מבורכת.

עליזה לביא: תודה רבה.

עליזה לביא: נציבות שירות המדינה נמצאת איתנו, נכון?

עליזה לביא: לא נמצאים, לא הגיעו.

עליזה לביא: שב"ס?

עליזה לביא: נמצאים.

עליזה לביא: מה דעתכם?

עליזה לביא: איך אנחנו מטמיעים את החוק הזה?

<בן ציון: אני בן ציון, מהשב"ס.

<בן ציון: השב"ס מברך על החקיקה ואנחנו תומכים.

<בן ציון: אין לנו מה להוסיף.

<תמי סלע: להצעת החוק הזאת – כמו לחוק בכלל – מעבר להשפעה שלה במקרים הספציפיים, יש לה חשיבות על השיח אצל מעבידים, על המסר הציבורי; וחבל שנציבות שירות המדינה לא כאן, כי חשוב שגם הרשות לקידום מעמד האישה, שנציג שלהם כן נמצא כאן, וגם נציבות שירות המדינה וגם מעסיקים ציבוריים גדולים שנותנים שירות לציבור, יפעלו כדי להטמיע את זה, וזה ייעשה גם דרך תיקון התקנונים, שזה ממילא יהיה מחויב, וגם דרך ההדרכות לעובדים שנותנים שירות לציבור.

<תמי סלע: כל פעולה תהיה מבורכת, וחשוב שזה לא יהיה רק ברמת התיקון למילות החוק אלא שתהיה גם איזושהי עבודה בשטח.

עליזה לביא: אני רוצה לומר שזאת בעצם המצוקה הגדולה שלנו.

עליזה לביא: הרי אנחנו נמצאים היום 16 שנים אחרי שחוקק חוק במדינת ישראל נגד הטרדה מינית.

עליזה לביא: וכשהחוק הזה נחקק...

עליזה לביא: זה אחד החוקים היותר מתקדמים אם אנחנו משווים אותו לחוקי הטרדה מינית בעולם.

עליזה לביא: מאידך, אני שנה בכנסת ישראל ואני מוצאת את עצמי נדרשת מצד אחד לתיקונים של החוק הזה.

עליזה לביא: .. ועוד יהיה תיקונים לחוק הזה.

עליזה לביא: דיברנו גם על המשמעות של החוק הזה בכל המרחב של האינטרנט, האם החוק מכיל או לא מכיל, ודרשנו לנושא ועוד נידרש אליו, משום שהטכנולוגיות שמתקדמות ומתפתחות מגלות עד כמה החוק הזה חסר, ולא רק במרחבים הללו אלא בכלל.

עליזה לביא: וזה מחדד את הדברים שאת אמרת: החוק לא מספיק.

עליזה לביא: החוק לא מספיק.

עליזה לביא: אם אנחנו לא נטמיע ולא נדבר עליו בהכשרות, במשטרה ובשב"ס ובצבא ובכל מקומות העבודה, גם בכל מה שקשור למניעה ובכל הדברים הסובבים...

עליזה לביא: רק לא מזמן דנו בכך שמצאנו שבמקומות עבודה – עיריות, משרדי עורכי דין ועוד – יש היום ביטוחים נגד מטרידים מיניים.

עליזה לביא: כן, יש פוליסת ביטוח שנותנת מענה למטרידים מיניים.

עליזה לביא: פוליסה שכזאת מבחינתי היא סוג של הכשר להטרדות מיניות בעולם העבודה.

עליזה לביא: אז כל ההכשרים הללו וכל הנורמות הקשות שאנחנו מגלים תוך כדי, גם פה בוועדה וגם בעזרת שיתופי הפעולה שהולכים ומתחזקים בין השטח לבין הבית הזה.

עליזה לביא: ..

עליזה לביא: אבל אני חוזרת ואומרת: חוקים לא מספיקים.

עליזה לביא: אם לא נדבר עליהם ואם לא נטמיע אותם ואם לא נביא אותם לחברה בעזרת כל הכלים החברתיים הקיימים, זה לא יסייע בידנו.

עליזה לביא: אין לנו משטרה חברתית, אנחנו חייבים כולנו לשתף פעולה בסוגיה הזאת.

מיכל רוזין: אני רוצה להגיד משהו חשוב, מתוך היכרות רבה עם החוק להטרדה מינית וההשלכות הרבות והמאפיינים והתופעות הרבות כל כך שאנחנו רואים של הטרדות מיניות ופגיעות מיניות: הרבה פעמים אנחנו נסגור פרצה ותיפתח פרצה חדשה, אנחנו יודעים גם את זה.

מיכל רוזין: אנחנו צריכים לזכור שאנחנו בתחילת מהפכה, אנחנו אפילו לא באמצע מהפכה.

מיכל רוזין: אנחנו מדברים על 16 שנים, ואני חושבת שהחוק הזה באמת יצר מהפכה.

מיכל רוזין: הוא יצר מהפכה בשיח, הוא יצר מהפכה בהמשגה, בעובדה שדברים שלפני זה לא היה להם שם והם נראו חלק מהנורמה – הוא הפך את הקערה על פיה.

מיכל רוזין: אני חושבת שהחוק הזה ממשיך את המגמה הזאת באופן ברור.

מיכל רוזין: יש לו משמעות מבחינתי, הוא לא רק תיקון קטן שמשפר, אלא הוא נותן כלי אדיר בפני נשים רבות להתמודד עם בעלי מרות וסמכות, ועד היום לא היה להם את הכלי הזה.

מיכל רוזין: את צודקת שצריך להפיץ את זה.

מיכל רוזין: עצם זה שיש את הכלי הזה.

מיכל רוזין: ..

מיכל רוזין: זה כלי חשוב ביותר.

מיכל רוזין: כמובן שהדבר החשוב ביותר זה חינוך והכשרות, בכל מקום ובוודאי ובוודאי בגופים גדולים כמו השב"ס, המשטרה והצבא, שהם גופים היררכיים וגופים - - -

<קרן כהן: זה קיים, זה קיים.

<קרן כהן: ואנחנו עושים המון פעולות מניעה - - -

מיכל רוזין: זה דיון לזמן אחר.

מיכל רוזין: יש לי מה להגיד, אמנם לא על השב"ס אבל כן על המשטרה.

מיכל רוזין: ואני שמחה, יעל, שהתמנית לתפקיד, ויש לי הרבה משימות בשבילך - - -

<תנ"צ יעל אידלמן: אבל זה לא אומר שלא נעשו דברים עד היום במשטרה.

מיכל רוזין: לא אמרתי.

<תנ"צ יעל אידלמן: נעשו דברים - - -

מיכל רוזין: אמרתי שאנחנו בתחילת הדרך, יש עוד הרבה מאוד מה לעשות.

מיכל רוזין: אבל אני חושבת שהשיח השתנה.

מיכל רוזין: נכון שלפעמים עדיין יש ניסיונות של כל מיני כאלה שאומרים "מה, אני כבר לא יכול להגיד שאת נראית טוב הבוקר?

מיכל רוזין: ", אבל אני חושבת שכולם כבר מבינים מהי הטרדה מינית, מהו הקו שאותו עוברים.

מיכל רוזין: האם נוקטים צעדים כלפיו באופן מספיק?

מיכל רוזין: לא.

מיכל רוזין: בפירוש לא.

מיכל רוזין: אבל פה כבר נגמר השלב של החקיקה ומתחיל השלב של האכיפה ושל הפיקוח של ועדות הכנסת.

מיכל רוזין: וחברת הכנסת עליזה לביא עושה את זה מהרגע שהיא נבחרה – להמשיך לפקח על כל המוסדות: עשינו את זה באקדמיה, כמובן שזה יהיה גם במשטרה, גם בצבא, וגם במערכת המשפט דנו.

מיכל רוזין: זה קיים בכל מקום, ואנחנו צריכים לטפל בזה בכל מישור.

מיכל רוזין: אבל אין ספק שזה המשך המהפכה.

עליזה לביא: תודה לחברת הכנסת רוזין.

עליזה לביא: עורכת הדין ראויה, חנדקלו, בבקשה.

<ראויה חנדקלו: שלום, אני מארגון "כיאן".

<ראויה חנדקלו: כולכם דיברתם על המוסדות, על הצבא, על השב"ס, אבל לצערי יש גם את השוק הפרטי, שזועק ואומר לכל הרשויות וגם לכנסת שיש הרבה הטרדות מיניות.

<ראויה חנדקלו: ולמרות כל ההרחבות שיש בחוק, עדיין יש את העניין של האכיפה.

<ראויה חנדקלו: אני רוצה להאיר את העיניים של חברי הוועדה ולבדוק את העניין של האכיפה עוד הפעם, כי יש עוד מה לעשות כדי שתהיה ממש אכיפה בפועל.

<ראויה חנדקלו: דיברתם על חינוך ועל הדרכות – אני אומרת לכם שברשות מקומיות, מסקר שעשתה "כיאן" ברשויות מקומיות, אין להם אמנה ולא תלו את התקנון.

מיכל רוזין: בערים ערביות?

<ראויה חנדקלו: כן.

עליזה לביא: אנחנו נעשה סיור.

עליזה לביא: כבר עשינו סיור אחד - - -

<ראויה חנדקלו: נראה לי שהמצב מצריך עוד בדיקה.

עליזה לביא: אנחנו נרשום לנו את זה.

עליזה לביא: חברת הכנסת שולי מועלם, בבקשה.

שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שהדבר שאנחנו אומרות אותו שוב ושוב בדיונים בנושאים האלה זה שהדבר הזה לא יקרה אם לא נחבר פה הרבה מאוד דברים – לא רק כוחות של ארגונים מופלאים ושל יושבת-ראש הוועדה ושל חברות וחברי כנסת שזה מעניין אותם, אלא תהליך אמיתי שאנחנו יכולים להיות המובילים שלו אבל הוא חייב להיות בשיתוף פעולה עם השטח.

שולי מועלם-רפאלי: ואני חושבת שאחד הדברים שהחוק הזה עושה זה לתת לכל אישה אפשרות להציף עוד ועוד פעמים.

שולי מועלם-רפאלי: ברור שזה יהיה בעיקר במקומות היררכיים, ששם ברור מה התלות ומה המרות, אבל בל נטעה: זה קורה בהרבה מקומות שהם פחות בולטים.

שולי מועלם-רפאלי: ואני חושבת שהדבר החשוב ביותר בחוק הזה זה שיש עוד נדבך באפשרות של נשים וגברים שמוטרדים, למצוא אוזן קשבת ולהעלות את העניין, למצוא אפשרות לדבר על מה שעובר עליהם בלי להיות נתונים לאיזה מסך עשן או התנכלויות.

שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שהברכה בחוק הזה זה שהוא, כמו שאמרת, שבחודשים האחרונים יש איזשהו תהליך מתקדם.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו כל הזמן ב"וילך" בנושאים האלה, אין "לעמוד" בתחום הזה.

שולי מועלם-רפאלי: כי התחושה היא...

שולי מועלם-רפאלי: אני הזדעזעתי כבר בפעם הקודמת ששמעתי על הביטוח נגד הטרדות מיניות.

שולי מועלם-רפאלי: זאת אומרת, היצירתיות היא אין-סופית, ולכן גם היצירתיות שלנו בניסיון למנוע ולהילחם נגד הדבר הזה היא אין-סופית, והיא חייבת להיות משולבת בחינוך ובהטמעה בתוך ארגונים – איפה שברור ואיפה שאיכשהו נראה ששם זה כאילו לא מתקיים, אבל כבר ברור לכולם שגם שם זה קיים, ובגדול.

עליזה לביא: תודה רבה, חברת הכנסת מועלם.

עליזה לביא: עורכת הדין ליאת קליין, ארגון "מרכזי הסיוע", בבקשה.

<ליאת קליין: יש לי הערה קטנה אגב הדיון על האכיפה ועל ההטמעה.

<ליאת קליין: תמי הזכירה את שירות המדינה, שהנוכחות שלהם חסרה כאן.

<ליאת קליין: דווקא בהקשר של החוק הזה, שמדבר על עובדי ציבור, אני רוצה להזכיר נקודה שכן צריך לדבר עליה.

<ליאת קליין: הרבה פעמים אנחנו מדברים על המקום של המשטרה באכיפת החוק ושל מקומות עבודה, ועל הסוגיה של הליכים משמעתיים, בטח בשירות המדינה, שלדעתי זו סוגיה שצריך לייחד דיון מיוחד על מה שקורה שם.

<ליאת קליין: אבל לצערי, יש תופעה של לא מעט מקרים של הטרדה מינית בשירות המדינה, והם נסגרים.

<ליאת קליין: .. יש ניסיון לברוח מהמילים "הטרדה מינית", והם נסגרים על "התנהגות שאינה הולמת", למרות שכל תיאור העובדות הוא הטרדה מינית.

מיכל רוזין: ראו לשכת ראש הממשלה.

<ליאת קליין: כן.

<ליאת קליין: אז לפני שאנחנו מדברים על החוק שעניינו עובדי ציבור, כן צריך להזכיר את הנושא של שירות המדינה וההחלה של זכויות שונות בהליכים לפי שירות המדינה.

<ליאת קליין: יושבת לצדי עורכת דין תמי קצביאן, מהקליניקה לזכויות נשים בעבודה של האוניברסיטה העברית.

<ליאת קליין: אנחנו מקיימות שיתוף פעולה בנושא של הליכי משמעת בשירות המדינה, ואני מסמנת את זה כנושא שכדאי לגעת בו.

<ליאת קליין: וכמובן, אני רוצה להצטרף לברכות לחברת הכנסת מיכל רוזין על ההצעה החשובה ועל המהפכה.

<ליאת קליין: אני גם רוצה להגיד תודה לוועדה ולכל השותפות.

<ליאת קליין: ושוב תודה ללילך וגנר, ממשרד המשפטים, על שיתוף הפעולה המאוד יפה שהיה פה לקראת ועדת שרים.

מיכל רוזין: ותודה לעורכת הדין ליאת קליין, מאיגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי הטרדה מינית.

עליזה לביא: תודה רבה על שיתוף הפעולה, על ניירות העמדה ועל התהליך.

עליזה לביא: תודה על ההתגייסות שלכם לקדם את החוק הזה מהר בוועדה ולהכניס אותו לספר החוקים כמה שיותר מהר.

עליזה לביא: לפני שאני מעבירה לתמי את רשות הדיבור לסיכום והצבעה, אני רוצה לומר שרק שיתוף פעולה ורק שילוב, גם של חוק וגם של הסברה והטמעה, באמת יביאו למחר טוב יותר.

עליזה לביא: בבקשה, תמי.

<תמי סלע: יש הערה אחת לנוסח, הצעה שקיבלתי ממשרד המשפטים, שתואמת יותר את שאר הפסקות בסעיף ועונה לקושי שהעלה חבר הכנסת חנין, והיא: "תוך ניצול יחסי מרות או תלות של האדם בעובד הציבור".

<תמי סלע: כך זה מאוד ברור וגם תואם את הנוסח של הכנסת.

מיכל רוזין: של האדם ב-עובד הציבור?

<תמי סלע: כן הוא תלוי ב-עובד הציבור.

<תמי סלע: ביחסי מרות זה ברור, וככה זה גם רשום למשל במטפל-מטופל, כתוב: "תוך ניצול תלות של המטופל במטפל".

<תמי סלע: שתי הערות אחרות שעונות להערות שעלו פה.

<תמי סלע: אחת בנוגע לאכיפה, ואולי יש כאן הצעה לבדיקה וחקיקה: יש במשרד התמ"ת מפקחים שעושים עבודת פיקוח נרחבת.

<תמי סלע: לפי חוק הטרדה מינית, זה שלא מונתה בכלל ממונה, למשל, זאת לא הפרה לעניין זה, כלומר, אין למפקחים סמכות לקבוע שזו עבירה ולהפעיל את הסמכויות שכן יש להם, שאיתן הם עושים עבודה משמעותית לגבי חוקי עבודה אחרים.

<תמי סלע: אני חושבת שפרסום תקנון זה הדבר היחיד מהחוק למניעת הטרדה מינית שנכנס, אבל מינוי ממונה, למשל, לא נכנס.

<תמי סלע: זה גם סוג של הפרה שאפשר להכניס לשם ואולי זה קצת ישפר את האכיפה.

<תמי סלע: עניין אחר, לגבי החלת זכויות, שליאת דיברה עליו.

<תמי סלע: אולי זה לא מקוים היטב, אבל לגבי הליכים משמעתיים בשירות המדינה דווקא כן הייתה החלה של חוק זכויות נפגעי עבירה.

<תמי סלע: וזה מזכיר לי שלגבי הליכים משמעתיים ברשויות המקומיות, אפילו השלב הפורמלי של החלת חוק זכויות נפגעי עבירה על הליכי משמעת – הוא אפילו לא חל.

<תמי סלע: זאת אומרת, לא מגיעות להן הזכויות לפי חוק נפגעי עבירה, ואולי זה שווה איזשהו - - -

<גלי עציון: שם יש בעיה כללית.

<גלי עציון: רק במקרים בודדים מעבירים את זה לבית הדין למשמעת של הרשויות.

<גלי עציון: בדרך כלל זה נסגר פנימית ברשויות.

<גלי עציון: זה חור שחור, וזה מאוד בעייתי.

<תמי סלע: אולי הוא יהיה קצת פחות שחור אם גם יהיה לנפגעת מעמד לבקש מידע - - -

<גלי עציון: קצת פחות שחור אם יצטרכו באופן אוטומטי, כמו בשירות המדינה, להעביר את זה להנהלה ולא לסגור את זה אצלם בפנים.

<תמי סלע: זה דורש דיון בפני עצמו, אבל גם בתוך החקיקה עצמה יש חוסרים משמעותיים.

עליזה לביא: אנחנו רשמנו את זה.

<תמי סלע: עכשיו אפשר להקריא.

עליזה לביא: רק לפני, מאחר שזו הפעם הראשונה שהיא איתנו, ניתן ליעל משפט סיום.

<תנ"צ יעל אידלמן: קודם כול, אני שמחה להיות פה.

<תנ"צ יעל אידלמן: אני כן אציג את מי שיושבת לידי למרות שהשר עוד לא חתם על המינוי שלה: היא תהיה הממונה על הטרדות מיניות במשטרת ישראל.

<תנ"צ יעל אידלמן: עד היום הנושא הזה טופל על ידי מחלקת משמעת - - -

עליזה לביא: יום של בשורות היום.

עליזה לביא: מה שמה?

<תנ"צ יעל אידלמן: שמה הוא מירי היבנר.

<תנ"צ יעל אידלמן: שתינו עורכות דין בהשכלתנו, וזה גם תורם לעניין.

<תנ"צ יעל אידלמן: אני אומר כמה מילים על המערך שהוקם.

<תנ"צ יעל אידלמן: המערך הזה הוקם אחרי עבודת מטה שנעשתה במשטרה, ויש לו שתי מטרות.

<תנ"צ יעל אידלמן: הראשונה, שוויון מגדרי של נשים בשירות משטרת ישראל: העניין של קידום ושוויון, להגיע לעמדות מפתח בתפקידים הייעודיים – כי בהיבט המנהלי יש פחות בעיה: אני חלק מספ"ק משטרת ישראל, אני יושבת בספ"ק כחלק ממקבלי ההחלטות בארגון.

<תנ"צ יעל אידלמן: יש עוד קצינה אחת, גל גלעד, שתהיה ממונה על השוויון המגדרי, ומירי, שתהיה הממונה על ההטרדות המיניות.

<תנ"צ יעל אידלמן: אנחנו בתחילת הדרך, השר עוד לא חתם על המינויים, אבל אנחנו בהחלט מקווים להיכנס לעשייה מאוד משמעותית בעניין הזה.

עליזה לביא: אנחנו נקיים דיון על זה, וגם הזמנו מחקר מהממ"מ בנושא.

<תנ"צ יעל אידלמן: אנחנו בבנייה, ויש לנו כוונה להריץ את זה קדימה.

עליזה לביא: ברכות.

עליזה לביא: תמי, בבקשה.

<תמי סלע: אני קוראת, הכותרת כמובן תשונה: "הצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 10) (ניצול יחסי מרות או תלות על ידי עובד ציבור), התשע"ד-2013

עליזה לביא: תודה.

עליזה לביא: אנחנו נצביע.

עליזה לביא: מי בעד?

עליזה לביא: מי נגד?

עליזה לביא: הצבעה בעד אישור התיקון – פה אחד התיקון אושר.

עליזה לביא: עבר ברוב מוחץ ומוחלט.

עליזה לביא: תודה רבה.