ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 107, 2013-10-29 15:00

מירי רגב: חברים, אנחנו נפגשים שוב, כמעט אותם פרצופים ומצומצם יותר.

מירי רגב: זה יהיה המטבחון.

מירי רגב: זה דיון על הווד"לים.

מירי רגב: הצעת חוק הליכי תכנון ובנייה להאצת הבנייה למגורים (הוראת שעה) (תיקון), התשע"ד-2013, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

מירי רגב: זה בסדר, היועצים המשפטיים?

<תומר רוזנר: כן, מצוין.

מירי רגב: אנחנו בעצם מדברים על חוק הווד"לים.

מירי רגב: החוק הזה נחקק ב-2011, בשיא המחאה החברתית, כמו שאתם זוכרים.

מירי רגב: בחוק בעצם רצתה הכנסת לתת פתרון לכל הסוגיות החברתיות ובחוק נחקק שאחד הדברים שהחוק יביא לידי ביטוי זה את כל סוגיית הדיור בר-השגה.

מירי רגב: כשמדברים על דיור בר-השגה כל אחד יכול לחשוב אחרת, אבל יש איזושהי הגדרה שמוסכמת על רוב האנשים שמדברים על תמהיל של דירות קטנות ודירות גדולות, על דיור להשכרה, דיור מפוקח.

מירי רגב: בעצם הממשלה היתה צריכה ליישם בווד"לים את הדיור בר-השגה.

מירי רגב: אנחנו תכף נשמע בוודאי ממשרד הפנים אם בווד"לים האחרונים זה יושם, כמה יושם כדי שנלמד מזה לחקיקה הקרובה.

מירי רגב: החוק הזה של הווד"לים שעומד בפנינו הגיע לכנסת לפני תשעה חודשים והארכנו אותו- - - לכמה זמן?

<תומר רוזנר: לשמונה חודשים.

<תומר רוזנר: כרגע הוא לא בתוקף.

מירי רגב: והוא לא בתוקף.

מירי רגב: בעצם את החוק הנוכחי אתם רוצים להאריך שוב ב-22 חודשים נוספים.

מירי רגב: כמובן, אתם מוסיפים בחוק הזה גם את כל מה שקשור לפינוי-בינוי ומוסיפים בחוק הזה גם 60% קרקע פרטית, 40% קרקע של מנהל שזה דבר חשוב שכדאי לקדם.

מירי רגב: עם זאת, אני לא רואה שהנושאים של דיור בר-השגה באים לידי ביטוי בווד"לים הקודמים והפעם אני אאשר את הווד"לים האלה רק אחרי שאני אראה שדיור בר-השגה הוא חלק מהחקיקה.

מירי רגב: הרי בסופו של דבר אני לא יכולה כמחוקקת לא לקיים את ההחלטות שאנחנו בעצמנו מחוקקים.

מירי רגב: נפתח עם הסקירה של משרד הפנים.

מירי רגב: הדיון היום הוא עד ארבע ואנחנו נוציא מסגרת לוחות זמנים חדשה לימי שלישי של תכנון ובנייה ווד"לים.

מירי רגב: היום נקיים את הדיון הזה כפי שקיימנו את הדיון בתכנון ובנייה ואנשים יוכלו לדבר באופן כללי על החוק.

מירי רגב: אחר כך נעבור לפרטי החוק.

<תומר רוזנר: כל מי שמבקש להעיר הערות, יהיה אפשר להגיש הערות לכל סעיפי החוק עד השבוע הבא.

מירי רגב: בבקשה, משרד הפנים.

<ירון טוראל: אני רוצה לפתוח בתוספת למה שציינה יושבת-הראש בעניין של מטרות חוק הווד"לים.

<ירון טוראל: היתה לו מטרה נוספת ואני חושב שהיא חשובה לא פחות ממה שצוין, והמטרה היא לייצר כמות גדולה של יחידות דיור שניתן יהיה להוריד את המחירים בעזרתן ולפתור את מצוקת הדיור.

<ירון טוראל: כיום מדינת ישראל, בעיקר באזורי הביקוש, עומדת במצב של חסר או עודף ביקוש לעומת חסר בהיצע.

<ירון טוראל: אחת המטרות החשובות של החוק הזה היתה לעזור לייצר עוד ועוד יחידות דיור, על מנת שמדינת ישראל תוכל להתאזן ברמת הביקוש מול ההיצע של אנשים שמחפשים פתרונות דיור.

<ירון טוראל: אני רוצה רגע לומר, אם כך, איך הווד"לים תפקדו בשנים שמאז הקמתם.

<ירון טוראל: אנחנו רואים בשקף את מספר יחידות הדיור שאושרו בווד"לים השונים של ששת המחוזות של משרד הפנים.

<ירון טוראל: אנחנו רואים שבשני המחוזות חיפה ודרום היו הרבה מאד תכניות שקודמו.

<ירון טוראל: זה אומר שבשנה הראשונה, ב-2012, אנחנו מדברים רק על תכניות שאושרו ואין תכניות שאושרו שהוגשו ב-2013.

מירי רגב: מתוך המסלולים שאושרו, כמה מהם אושרו כדירות קטנות וכמה להשכרה?

<ירון טוראל: אין לי את הנתונים האלה.

מירי רגב: אנחנו ביקשנו את הנתונים ולא להגיד לי "אין לי".

מירי רגב: לבוא מוכנים לדיונים.

<תומר רוזנר: ביקשנו.

<אבי כהן: הנתונים ניתנו לוועדה.

<אבי כהן: 1627 יחידות דיור קטנות אושרו בשנים 2013-2012 מתוך 2326.

<אבי כהן: כלומר שני שליש מהדירות אושרו במסלול וד"ל.

מירי רגב: יפה.

מירי רגב: ודיור להשכרה?

<אבי כהן: במסלול וד"ל אושרו 80, כולן בתכנית מורדות מלחה.

מירי רגב: זה הכל?

מירי רגב: 80 זה יפה, זה מגיע כמעט ל-100.

דב חנין: הרבה יותר מ-79.

מירי רגב: זה גם יותר מ-0.

מירי רגב: זה יותר מ=0 ופחות מ-100.

<אבי כהן: גברתי, זה נתון שלא כולל את מה שבפועל היזמים הממשלתיים משווקים.

מירי רגב: בשביל זה אתה לא צריך את הווד"ל.

מירי רגב: בפועל הם משווקים גם בלעדי הווד"ל.

מירי רגב: אנחנו לא נעבוד על עצמנו.

מירי רגב: בדיונים האלה אנחנו לא הולכים לעבוד על עצמנו.

מירי רגב: אנחנו הולכים לשים את הדברים על השולחן ולשאול את עצמנו לשם מה חוקקנו את הווד"ל.

מירי רגב: הוא נחקק כתוצאה ממחאה חברתית שהתחילה בגלל בעיית הדיור.

מירי רגב: אחת המטרות של הווד"ל היא לקדם דיור בר-השגה, שזה אומר תמהיל של דירות קטנות ודירות גדולות וזה אומר דירות בהשכרה ובפיקוח.

מירי רגב: עם כל הכבוד, בוא לא נעבוד על עצמנו.

מירי רגב: יש דברים שבאמת הווד"ל זרז.

מירי רגב: אני לא אומרת שלא.

מירי רגב: ויש חשיבות גדולה, בוודאי בפינוי-בינוי ובוודאי בשיווק של הקרקעות הפרטיות ובקידום נושאים על קרקע פרטית.

מירי רגב: אני לא נגד זה.

מירי רגב: אני רק אומרת שעכשיו גם נתקין תקנות.

מירי רגב: אם אתם לא תעשו את התקנות אני אתקין את התקנות והתקנות יהיו חלק מהחוק.

מירי רגב: אתם לא עושים אז אני אעשה.

מירי רגב: דיור בר-השגה יוגדר ויהיו לו קריטריונים ברורים.

מירי רגב: בדיון שעבר היה פה סגן ראש עיריית ראשון לציון.

מירי רגב: ביטן.

מירי רגב: ספר את הסיפור שסיפרת לגבי דיור בר-השגה.

דוד ביטן: הגשנו תכנית בראשון-לציון ל-440 דיור על שב"צ וזה נדחה בוועדה המחוזית כי אין הגדרה של דיור בר-השגה.

מירי רגב: נו, איך יכול להיות שאין הגדרה של דיור בר-השגה?

מירי רגב: איך יכול להיות מצב כזה?

מירי רגב: מצד שני, בתל-אביב – המהנדס של תל-אביב לא נמצא פה, שם כן אישרו ושם כן התקנות היו מספיקות.

מירי רגב: נכון, היועץ המשפטי?

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: ניתנה החלטה של ועדת הערר של המועצה הארצית בימים אלה, שאומרת שלא רק שראוי אלא שאפשר לקבוע ייעוד של דיור להשכרה ומגדיר את הזכאים לדיור בהשכרה, כמו זכאי משרד השיכון באותו מקרה.

מירי רגב: אם יש כזאת החלטה והמועצה הארצית יודעת להגדיר, מה הבעיה להגדיר את זה?

<אפרת ברנד: אם אפשר רק לדייק את הנקודה הזאת.

<אפרת ברנד: למעשה חוק הווד"לים קובע שלושה כלים של דיור בהישג יד.

<אפרת ברנד: אחד הוא להשכרה, שני הוא דירות קטנות והשלישי הוא דירות להשכרה בהישג יד.

<אפרת ברנד: לגבי שני המנגנונים הראשונים, השכרה ודירות קטנות, אין מניעה להפעיל אותם גם במצב החקיקתי הקיים היום.

<אפרת ברנד: בפועל זה לא הופעל אבל אולי צריך רק לציין שרבות מהתכניות שאושרו הן לא תכניות שהופקדו ככאלה במסלול הווד"ל.

<אפרת ברנד: כלומר, הן תכניות שהופקדו במסלול הרגיל והן הועברו כבר אחרי הפקדה ולכן לא ניתן היה - - -

מירי רגב: נו, אז מה?

<אפרת ברנד: אני אומרת ששונה המצב.

מירי רגב: לא, לא, שום דבר לא שונה.

<תומר רוזנר: למה לא ניתן היה?

<אפרת ברנד: כי הפקדה יש לה איזושהי אמירה סטטוטורית מבחינת ההליך התכנוני ולא תמיד אפשר לעשות את אותם שינויים כאשר תכנית מגיעה לפני הפקדה כבר לווד"ל.

<אפרת ברנד: אני רק מציינת את זה כנקודה.

<אפרת ברנד: אני אומרת ששני הכלים הראשונים ניתנים להפעלה כבר היום.

<אפרת ברנד: לגבי הכלי השלישי של דיור להשכרה בהישג יד, זה באמת כלי שהיום, לפי ההסדר החקיקתי הקיים, לא ניתן להפעיל אותו, בין היתר לאור חוות דעת שניתנה על-ידי המשנה ליועץ המשפטי, הגברת שרית דנה, וזה מכיוון שיש פה פגיעה בזכות קניינית.

<אפרת ברנד: כלומר, בזה שאנחנו עושים רגולציה על המחיר ואומרים שבעצם זה לא ישווק במחיר השוק אלא במחיר שהוא נמוך, יש פה פגיעה קניינית לא במישור התכנוני אלא במישור הקנייני.

<אפרת ברנד: לכן, לצורך הפעלה של המנגנון הזה צריך הסדר חקיקתי.

<אפרת ברנד: אני מבינה, גברתי, שהנושא הזה עלה גם במסגרת הדיון הקודם ואנחנו יודעים שיש היום חשיבה רחבה.

מירי רגב: לא, לא, תקשיבי.

מירי רגב: אין "אנחנו יודעים".

מירי רגב: החוק הזה לא יאושר.

מירי רגב: הווד"לים לא יאושרו ותכנון ובנייה לא יאושר.

מירי רגב: לא מעניין אותי מה יש ומה אין.

מירי רגב: זה יאושר בתנאי שיהיו כאן תקנות ברורות, שיגדירו מה זה דיור בר-השגה על-ידכם או שאני אקים ועדה, נביא אנשי מקצוע, נקים ועדה ונעזור לכם בקריטריונים למה זה דיור בר-השגה.

מירי רגב: ונביא גם לחלק מהוועדה את היועץ המשפטי.

מירי רגב: בסוף, אם היועץ המשפטי מנהל את הכל, אז בואו נתפטר כולנו.

מירי רגב: למה נבחרנו?

מירי רגב: והוא ינהל.

מירי רגב: בפני הציבור נגיד שהיועץ המשפטי לא מאשר.

מירי רגב: לא יכול להיות שאין היום דיור ומגלגלים את זה ליועץ המשפטי לממשלה.

<אוהד דנוס: כשמאי אני אומר פה שהנושא של 80 יחידות דיור ברור לחלוטין שהוא לא מיועד לדיור בר-השגה.

<אוהד דנוס: אם כבר, זה פרויקט אקסקלוסיבי, דירות יקרות מאד.

מירי רגב: תקשיבו רגע למה שאומר פה יושב-ראש השמאים.

<אוהד דנוס: גם ההשכרה של אותן דירות יהיו במחירים שמרבית מעמד הביניים לא יוכל להרשות לעצמו.

מירי רגב: הן לא בהישג יד.

מירי רגב: בונים דירות במלחה.

מירי רגב: אתה תוכל לשכור שם דירה?

מירי רגב: אתה תוכל?

<קריאה: לא.

מירי רגב: אל תעשו צחוק מהוועדה.

מירי רגב: בכל זאת, ברור, אנחנו לא יועצים משפטיים, חס וחלילה.

מירי רגב: סליחה, אמן אמרנו.

מירי רגב: ואנחנו גם לא פקידים באוצר.

מירי רגב: גם לאלה נגיד אמן.

מירי רגב: בכל זאת יש לנו קצת.

מירי רגב: משהו.

מירי רגב: אל תזלזלו באינטליגנציה שלנו.

מירי רגב: 80 יחידות דיור אושרו במלחמה כדירות להשכרה.

מירי רגב: בדרום תל-אביב, בפריפריה, באזור רעננה, פתח-תקווה, הוד השרון – זה לא.

מירי רגב: במלחה אושר.

<אבי כהן: גברתי, יש לי בקשה, אני מקווה שתתנו לנו לחזור להצגת התיקונים שהצענו לווד"לים, כולל ההצלחה של הווד"לים במלאי התכנוני.

מירי רגב: ודאי.

דב חנין: לא, כדאי לדייק את זה.

דב חנין: כי כמו שאמרה שכנתך ובצדק, חלק גדול מאד מהתכניות שאושרו במסלול הווד"לים הן תכניות שהתחילו את דרכן במסלול אחר.

דב חנין: אתם אומרים שני דברים סותרים, מצד אחד כשרוצים להראות תפוקה אתם אומרים: תראו כמה תכניות אישרנו, אבל התכניות האלה בעצם התחילו במקום אחר, התחילו במסלול התכנוני הרגיל.

דב חנין: מצד שני, כשבאים אליכם בביקורת אתם אומרים: רגע, רגע, מה אתם רוצים מאתנו?

דב חנין: הרי זה התחיל במסלול אחר.

דב חנין: תחליטו איפה הדברים עומדים.

דב חנין: אני מייד אתבטא לגופו של עניין.

מירי רגב: לא, לא, לא, אין לך רשות דיבור עכשיו.

מירי רגב: תסיים את הסקירה שלך ואחר כך אני אתן לך.

מירי רגב: אתה רשום ראשון, דב.

מירי רגב: תשתה קצת ואחר כך.

<ירון טוראל: השקף הזה מראה את התכניות שאושרו עד היום.

<ירון טוראל: השקף הבא מראה יחידות שנמצאות כרגע במסלול האישור של הווד"לים ואנחנו יכולים לראות בשיקופית הזאת – ההבדל בין החום לכחול הוא רק לגבי המעמד הסטטוטורי של התכניות ולא רלוונטי לענייננו.

<ירון טוראל: אם קודם ראינו שרק מחוזות דרום וחיפה הפעילו את הווד"לים, אנחנו רואים היום שיש היענות הרבה יותר גדולה, גם בירושלים וגם במרכז.

<ירון טוראל: מכיוון שאנחנו מדברים רק על שנתיים ושנתיים קצת קשה לחייץ, אבל אנחנו יכולים לראות פה איזושהי מגמה של יותר ויותר תכניות שמועברות לווד"לים.

<עוזי פרח: מה שאתה מראה פה זה רק אחרי הפקדה, נכון?

<עוזי פרח: יש יותר אחרי הפקדה מאשר לפני הפקדה.

<ירון טוראל: נכון.

<אורי זרובבל: הן בכלל במחוז תל-אביב.

<ירון טוראל: נכון.

<אורי זרובבל: גם בשקף הקודם זה היה רק בדרום ובחיפה.

<ירון טוראל: לא, יש תל-אביב.

<אורי זרובבל: אבל מעט.

מירי רגב: רגע, רגע, רגע, תנו לו בבקשה להציג.

<ירון טוראל: לעומת זאת אני רוצה להראות את המספרים האלה, שמבחינתנו הם משמעותיים.

<ירון טוראל: הטבלה העליונה מראה שמספר התכניות שהגיעו לווד"לים זה רק 2% ממספר התכניות שעברו במערכת התכנון במהלך השנתיים האחרונות.

<ירון טוראל: אבל תסת

<ירון טוראל: כלו כמה יחידות דיור – זאת הטבלה התחתונה – מכלל יחידות הדיור שאושרו במערכת התכנון אושרו בווד"לים.

<ירון טוראל: אנחנו עוברים מ-2% של מספר התכניות ל-25% של מספר יחידות הדיור.

<ירון טוראל: במילים אחרות, התכניות שהגיעו לווד"לים הן התכניות הגדולות והחשובות ולכן הן קודמו במסלול שמעריך את היותן גדולות וחשובות.

<ירון טוראל: מבחינתנו, זאת היתה המשמעות של הווד"ל, שזה מסלול שמקדם תכניות גדולות וחשובות של בנייה למגורים.

<תומר רוזנר: רציתי רק לברר.

<תומר רוזנר: אתה מדבר על 2% מכלל התכניות והשאלה היא האם מכלל התכניות שעוסקות בתוספת יחידות דיור?

<ירון טוראל: ודאי.

<ירון טוראל: כן.

<תומר רוזנר: או מכלל התכניות בכלל?

<ירון טוראל: מכלל התכניות שעוסקות בתוספת יחידות דיור.

תמר זנדברג: רגע, אפשר שאלת הבהרה נוספת?

תמר זנדברג: סליחה, אחרתי ואולי אמרתם את זה בהתחלה.

תמר זנדברג: יש קריטריון - - -

מירי רגב: דיברנו על זה קודם, תשלימי אחר-כך.

תמר זנדברג: - - איכותי או אחר למתי תכנית נכנסת לווד"ל?

<אפרת ברנד: יש הגדרה מה היא תכנית לדיור לאומי ורק בהתקיים אותם תנאים היא יכולה להיכנס למסלול הווד"ל.

תמר זנדברג: ומה התנאים האלה?

<אפרת ברנד: מייד נגיע לזה.

<ירון טוראל: כאן מדובר על לוחות הזמנים.

<ירון טוראל: אנחנו בדקנו בשנתיים האחרונות את לוחות הזמנים של תכניות במערכת.

<ירון טוראל: שימו לב, תכנית שנכנסת למסלול רגיל, דהיינו מסלול של ועדות מחוזיות, הזמן הממוצע לאישורה הוא שש שנים וחצי.

מירי רגב: עכשיו אנחנו נקצר את זה.

<ירון טוראל: נכון, אבל חלק מהתכניות האלה שכבר היו במערכת, יכול להיות שהן היו שנה אחת במערכת, יכול להיות שהן היו שלוש, יכול להיות שהן כבר היו ארבע שנים במערכת, בשלב כלשהו קפצו למסלול הווד"ל.

<ירון טוראל: ואנחנו בודקים עכשיו את כל התכניות בווד"ל שלא התחילו במסלול הווד"ל ואנחנו לא יודעים כמה זמן הן השתהו כבר במסלול הרגיל.

<ירון טוראל: התכניות הללו, שקפצו בשלב כלשהו לווד"ל, אושרו לאחר פחות משלוש שנים.

<ירון טוראל: דהיינו, פחות מחצי מהזמן שלקח לתכנית במסלול הרגיל ואני אומר שוב, אני לא יודע אם הן לא התעכבו כבר ארבע שנים במסלול הרגיל לפני שהן קפצו לווד"ל.

מירי רגב: אני לא יודעת מה זה מראה.

מירי רגב: אני יודעת שבמסלול הרגיל אנשים יש להם זמן.

מירי רגב: מקבלים משכורות ויש להם זמן.

<ירון טוראל: עכשיו תשימו לב לירוק.

<ירון טוראל: בירוק תכניות שהתחילו את דרכן בווד"ל וסיימו את דרכן.

<ירון טוראל: אין הרבה כאלה, אבל מהמעט שיש, כשאנחנו בודקים את הממוצע של הזמן, זה 10.3 חודשים, פחות משנה.

מירי רגב: כמה תכניות חדשות נכנסו לווד"ל?

מירי רגב: לא כמה עברו מהמסלול הרגיל אליכם, כמה חדשות נכנסו לווד"ל?

<ירון טוראל: אין לנו את הנתונים.

מירי רגב: יכול להיות את מה שכבר נפל וטיפלתם בהם, אבל למסלול וד"ל לא בדיוק נכנסו דברים חדשים.

<ירון טוראל: לא, אני אומר שוב.

<ירון טוראל: בירוק זה רק תכניות חדשות שנכנסו.

מירי רגב: כמה?

<ירון טוראל: מצטער, אני לא יודע.

מירי רגב: איך אתם לא יודעים?

<ירון טוראל: אני אבקש מעורכת הדין אפרת ברנד, מהלשכה המשפטית של משרד הפנים, לדבר קצת על פרטי החוק.

מירי רגב: אני מבקשת שלהבא יהיה פה גם מהיועץ המשפטי לממשלה, משרד המשפטים.

<כרמית יולס: אני ממשרד המשפטים.

מירי רגב: כי אם אתם מתנגדים למשהו תסבירו לנו למה אתם מתנגדים.

<אפרת ברנד: ברשותכם, אני אציג את עיקר התיקונים המוצעים לחוק כאשר אם נרצה למפות אותם נוכל לומר, למעשה, שהם נועדו לשתי מטרות עיקריות: מטרה אחת היא בעצם להרחיב את תכולתו של החוק, כך שייכנסו לגדרו יותר תכניות.

<אפרת ברנד: מטרה שנייה היא פרי נסיון של יישום החוק במשך השנתיים האחרונות והבנה שיש דברים שדורשים תיקון.

מירי רגב: זהו?

מירי רגב: אלה המטרות של החוק של הווד"לים?

<אפרת ברנד: אלה המטרות של התיקונים.

<אפרת ברנד: נתחיל תחילה עם תוקף החוק.

<אפרת ברנד: החוק נחקק ב-11 באוגוסט 2011 כהוראת שעה למשך 18 חודשים עד פברואר 2013.

מירי רגב: תקשיבי, גם ככה בגיל שלי אני בקושי רואה.

מירי רגב: בפעם הבאה שאתם מציגים חומר או שתחלקו לנו חומר או שזה יהיה קריא.

תמר זנדברג: אפילו אני בקושי רואה.

<אפרת ברנד: אני אומר את כל מה שכתוב.

מירי רגב: רק דב חנין יש לו משקפיים, חביבי.

מירי רגב: והזכירה לנו יפה שהיום זה יום הקשיש בכנסת.

תמר זנדברג: זה גם יום הזהירות בדרכים.

תמר זנדברג: שלא תהיה תאונה.

<אפרת ברנד: החוק נחקק ל-18 חודשים עד פברואר 2013 ואז הוא הוארך מכוח המנגנון הקבוע בחוק ולפיו ראש הממשלה ושר הפנים, באישור הכנסת, רשאים להאריך את החוק.

<אפרת ברנד: הוא הוארך עד אוקטובר 2013, כאשר מאוקטובר 2013 לא ניתן עוד להחליט על הפקדתן של תכניות חדשות מכוח החוק.

<אפרת ברנד: זאת אומרת, תכניות שכבר נמצאות בווד"לים אפשר להמשיך בדיון עליהן, אבל אי אפשר להחליט על הפקדתן של תכניות חדשות.

<אפרת ברנד: התיקון המוצע מבקש להאריך את תוקף החוק ל-48 חודשים מיום תחילתו, כלומר עד אוגוסט 2015.

<אפרת ברנד: מה היא תכנית לדיור לאומי, בהמשך לשאלתך?

<אפרת ברנד: לפי המצב הקיים, תכנית לדיור לאומי צריכים להתקיים בה שלושה תנאים: היא צריכה להיות תכנית מפורטת, כלומר תכנית שאפשר להוציא מכוחה היתרי בנייה ללא צורך באישורה של תכנית נוספת, היא כוללת לפחות 200 יחידות דיור והיא צריכה להיות על קרקע ש-80% או יותר ממנה הם מקרקעי ישראל.

<אפרת ברנד: כלשון החוק: "קרקע שעיקרה מקרקעי ישראל".

<אפרת ברנד: בנוסף, קובע החוק שלגבי יישוב מיעוטים ניתן להסתפק ב-100 יחידות דיור בלבד והתכנית יכולה להיות מאושרת בכל קרקע, כלומר בין בקרקע שעיקרה מקרקעי ישראל ובין בקרקע פרטית.

מירי רגב: מה עשיתם אצל המיעוטים וד"לים?

<אפרת ברנד: זה נשאר אותו הדבר.

מירי רגב: לא, כמה תכניות?

דב חנין: כמה נבנו?

מירי רגב: תבואו לדיון הבא עם קצת יותר פרטים על הווד"לים.

מירי רגב: תנסו גם לנחש מה נשאל אתכם.

מירי רגב: זה לא קשה.

<אפרת ברנד: בנוסף קובע החוק הקיים שתכנית לדיור לאומי יכולה לכלול שימושים נלווים, כאשר מדובר רק בשימושים שנדרשים רק ליחידות הדיור הכלולות בתכנית.

<אפרת ברנד: לפי המצב החקיקתי הקיים, לא ניתן לאשר תכניות פינוי-בינוי במסגרת החוק.

<יעוזי פרח: כשיש נניח 200 יחידות דיור, מרכז מסחרי הוא חלק מהעניין?

<אפרת ברנד: הפרשנות שניתנה במצב החקיקתי הקיים, ולכן אנחנו עושים את השינוי כפי שתראה עוד מעט, היא שהשימושים הנלווים צריכים להיות ישירים ליחידות הדיור שנבנו.

<אפרת ברנד: כלומר, אם נבנו 200 יחידות דיור וכתוצאה מזה צריך בית ספר אזורי כי הם אלה שיצרו את הצורך, אבל בית הספר הזה לא ישרת רק את אותן יחידות דיור, הפרשנות היתה שלא ניתן להקים אותו במסגרת תכנית הווד"לים.

<אפרת ברנד: הפרשנות הזאת יצרה הרבה בעיות, גרמה לתכנון שהוא לא מטבי, לאבחנה מלאכותית פעמים רבות מכיוון שלא היה ברור מה קו פרשת המים בין אותם שימושים שהם ישירים לכאלה שהם לא ישירים.

<אפרת ברנד: לכן הרחבנו את השימושים, כפי שתראו מייד.

<אפרת ברנד: זה המצב הקיים והתיקון המוצע מבקש לשנות בהיבטים הבאים: ראשית, לעומת המצב הקיים שתכנית יכולה להיות מקודמת רק על קרקע שעיקרה מקרקעי ישראל, התיקון המוצע מבקש לקבוע שתכנית לדיור לאומי תוכל להיות מוגשת גם על קרקע שרק 40% או יותר ממנה הם מקרקעי ישראל.

<אפרת ברנד: בנוסף, לעומת המצב הקיים שזה רק שימושים נלווים

מירי רגב: כלומר, את מדברת על קרקע פרטית.

<אפרת ברנד: נכון.

מירי רגב: ש-60% קרקע פרטית.

מירי רגב: תגידי פה את הדברים.

מירי רגב: 60% קרקע פרטית?

<אפרת ברנד: נכון.

<אוהד דנוס: אין כזה.

דב חנין: איפה תמצאו את העיגול הזה שיכיל גם וגם ובדיוק במינון הזה או בקירוב?

<אפרת ברנד: לא, זה "עד".

<אוהד דנוס: מה שמנחה זה התכנון, ולא לייצר את חטיבות הקרקע האלה שיסודרו לפי הווד"ל.

<אפרת ברנד: זה לפחות 40% מקרקעי ישראל.

<אפרת ברנד: ויכול להיות, כמובן, בתווך.

<אפרת ברנד: זה לא חייב להיות בדיוק 40%/60%.

<אפרת ברנד: זה השינוי הראשון.

<אפרת ברנד: לגבי יישוב מיעוטים אין שינוי וזה נשאר כפי שהיה.

<אפרת ברנד: לגבי שימושים נלווים, לאור מה שפירטתי קודם, מבקשים להרחיב שתכנית לדיור לאומי תוכל לכלול גם שימושים נוספים שמיועדים לשמש את יחידות הדיור הכלולות בתכנית ובסביבתה.

<אפרת ברנד: אם דיברנו קודם על בית ספר או על מסחר, זה יוכל גם לשרת את הסביבה בתנאי שזה משרת גם את יחידות הדיור שנבנות.

<אפרת ברנד: שינוי משמעותי נוסף הוא שתכנית לדיור לאומי תוכל להיות גם תכנית פינוי-בינוי ובלבד והיא כוללת 100 יחידות דיור.

<אפרת ברנד: לגבי מגיש התכנית – החוק הקיים קובע שמי שרשאי להגיש תכנית לדיור לאומי הוא רק גוף ציבורי, שהוא משרד ממשלתי, רשות מקרקעי ישראל, ועדה מחוזית וועדה מקומית לגבי מרחב התכנון שלהם, ורשות מקומית בתחום השיפוט שלה.

<אפרת ברנד: התיקון המוצע מבקש להרחיב את אלה הרשאים להגיש תכנית והוא קובע שגם בעלים פרטיים, כלומר גם בעלי קרקע שהיא לא מקרקעי ישראל, יכולים להגיש תכנית על קרקע ש-40% עד 80% ממנה הם מקרקעי ישראל.

<אפרת ברנד: זאת אומרת, הם יכולים להגיש את זה על קרקע שלא עיקרה מקרקעי ישראל, כלומר שלא 80% ממנה הם מקרקעי ישראל, כי אז רק הגופים הציבוריים יוכלו להגיש, ובלבד ש-40% ממנה הם כן מקרקעי ישראל.

חנא סוייד: מישהו הבין את זה?

מירי רגב: אתה לא הבנת?

מירי רגב: תסבירי את זה שוב.

מירי רגב: לא משנה אם מישהו לא הבין.

מירי רגב: אתה לא הבנת?

מירי רגב: נסביר שוב.

מירי רגב: כל אחד מחברי הכנסת שלא מבין משהו צריך לשאול.

חנא סוייד: אני לא היחידי.

מירי רגב: מה אכפת לך?

מירי רגב: תסבירי את זה שוב.

<אפרת ברנד: קרקע שלפחות 40% ממנה היא מקרקעי ישראל, נקרא לה לצורך העניין קרקע מעורבת, כלומר קרקע שהיא מעורבת בין בעלים פרטיים לבין מנהל מקרקעי ישראל.

<אפרת ברנד: על קרקע כזאת רשאים להגיש גם בעלי קרקע פרטיים ובלבד שזה עד 80% מקרקעי ישראל.

<אפרת ברנד: אם יש למעלה מ-80% מקרקעי ישראל, יכולים להגיש רק גופים ציבוריים.

<אפרת ברנד: בין 40% ל-80% רשאים להגיש גם גופים פרטיים.

<אפרת ברנד: על קרקע מעורבת יכולים להגיש גם גופים פרטיים.

<אפרת ברנד: על קרקע שעיקרה מקרקעי ישראל, זאת אומרת ש-80% ולמעלה ממנה, רק גופים ציבוריים.

<אפרת ברנד: כדי שבעלים פרטיים יוכלו להגיש צריכים להתקיים שני תנאים: התנאי הראשון הוא ש-80% מבעלי הקרקע הפרטית נתנו הסכמתם לתכנית.

<אפרת ברנד: התנאי השני הוא שרשות מקרקעי ישראל הסכימה לתכנית.

<אפרת ברנד: זה תנאי להפקדת התכנית.

<אפרת ברנד: שני התנאים האלה צריכים להתקיים כדי שבעלים פרטיים יוכלו להגיש.

<אפרת ברנד: זה שינוי מאד מאד דרמטי מהמצב הקיים.

מירי רגב: תכף נעבור להתייחסויות.

<אפרת ברנד: החוק הקיים קובע שתכנית לדיור לאומי כוחה יפה מכל תכנית למעט תכנית מתאר ארצית, זאת אומרת שהיא יכולה לגבור על תכנית מתאר מחוזית.

<אפרת ברנד: החוק קובע מנגנון כאשר תכנית גוברת על תכנית מתאר מחוזית – אם מבקשים שניים מחברי הוועדה להעלות את זה לדיון בווד"ל הארצי, לא תאושר התכנית אלא אם זה יובא לווד"ל הארצי ויאושר על-ידה.

<אפרת ברנד: זה המנגנון הקיים.

<אפרת ברנד: התיקון המוצע מבקש לקבוע שלגבי התכניות שאפשר לאשר אותן לפי המצב החקיקתי הקיים אין שינוי, זאת אומרת ימשיך לחול אותו מנגנון, אבל לגבי התכניות שמתווספות בתיקון, כלומר תכניות שחלות על קרקע מעורבת ותכניות ביישוב מיעוטים שמוגשות על-ידי בעלים פרטיים, שם ככל שהתכניות האלה סוטות מתמ"ם יידרש דיון במועצה הארצית ודיון ב-ולקחש"פ.

<אפרת ברנד: יידרש אישור של המועצה הארצית, לא במסגרת הליך של שינוי תמ"ם אבל אישור של המועצה הארצית.

<אפרת ברנד: כבר לא ניתן יהיה להסתפק באישור של ועדת המשנה הווד"ל הארצי אלא יידרש דיון של המועצה הארצית ושל ה-ולקחש"פ.

<אפרת ברנד: גם לא יוכל להיות איחוד דיון של ה-ולקחש"פ והווד"ל כמו שקיים היום, אלא יצטרך להתקיים דיון נפרד.

<אפרת ברנד: זה שינוי נוסף שמוצע.

<אפרת ברנד: הרכב הוועדות נשאר כפי שהיה – 9 חברים בווד"ל המחוזי ו-10 חברים בווד"ל הארצי.

<אפרת ברנד: אין שינוי לגבי ההרכב.

<אפרת ברנד: השינוי האחרון, שהוא בעצם שינוי שהוא מסקנה ותובנה מיישום החוק – החוק הקיים קובע 60 ימים למילוי תנאים להפקדה ו-60 ימים למילוי תנאים לאישור, כלומר זה מקסימום הזמן שבו הוועדה רשאית למילוי תנאים.

<אפרת ברנד: אנחנו מבקשים להאריך את התקופה הזאת ל-90 ימים למילוי תנאים.

<אפרת ברנד: בנוסף קובע החוק הקיים כי תחילת ביצוע של התכנית צריך להיות תוך שנתיים וחצי מיום אישורה ואנחנו מבקשים להאריך את המועד לארבע שנים.

מירי רגב: אז לשם מה צריך וד"ל?

מירי רגב: חוק תכנון ובנייה יהיה יותר זריז מהווד"ל.

מירי רגב: חוק התכנון והבנייה שאנחנו מאשרים עכשיו יהיה יותר זריז מהווד"ל.

מירי רגב: את לא חושבת כך.

<אפרת ברנד: לפי החישוב שאני עשיתי, אם מנצלים את כל הזמנים - - -

מירי רגב: החישוב שלך ושל בינת הוא לא אותו חישוב.

מירי רגב: בגלל שלא הבאתם אותו חישוב היא צריכה להביא לשבוע הבא תזרים זרימה של חישוב – למה הם הגיעו לשישה חודשים ולשנה וחצי.

מירי רגב: ואת עכשיו ארבע שנים.

<אפרת ברנד: לא, לא.

<אפרת ברנד: ארבע שנים זה לא למועד האישור.

<אפרת ברנד: אם מנצלים את כל הזמנים שניתנים, את האורכה, זה אורך קצת יותר משנה לאישור תכנית.

<אפרת ברנד: הסעיף הזה מדבר על מועד תחילה לביצוע, כאשר ביצוע מוגדר כביצוע של 25% מכלל עבודות התשתית.

דב חנין: זאת אחת הבעיות הקשות ביותר של החוק הזה.

דב חנין: מאשרים תכניות ולא מחייבים ביצוע.

מירי רגב: אז מה את עושה?

מירי רגב: את מאשרת תכנית, את לא מחייבת ביצוע.

מירי רגב: עכשיו הוא תפס שטח ועכשיו הוא מחכה שהשטח יעלה עוד ועוד ועוד.

מירי רגב: השמאי פה מבסוט לאללה.

מירי רגב: אתם עושים כסף חבל על הזמן.

מירי רגב: השטח עולה, עולה, עולה ואז הוא מחליט מתי ליישם את השימוש בשטח.

מירי רגב: זאת החלטה טובה.

מירי רגב: זה עוזר יופי ליזמים.

<אוהד דנוס: גברתי, אני יכול להסביר את זה.

מירי רגב: אתה אל תסביר כלום שקשור לכסף עכשיו.

<אוהד דנוס: לא, לא קשור לכסף.

מירי רגב: חכה, אני אתן לך זכות דיבור.

<אוהד דנוס: רוב התכניות שאישרו עד כה בווד"ל אי אפשר לממש אותן.

מירי רגב: תכף תקבל זכות דיבור.

מירי רגב: את סיימת להציג?

מירי רגב: תדליקו בבקשה את האורות כי תכף דב נרדם.

מירי רגב: תדליקו את האורות.

מירי רגב: תודה על ההצגה.

מירי רגב: יש לנו מה להגיד, מן הסתם, על החוק.

מירי רגב: אנחנו ניתן לחברי כנסת ולגורם אזרחי.

מירי רגב: חבר הכנסת הראשון שנרשם, כמובן, הוא דב חנין.

מירי רגב: הוא מגיע, יושב פה מראש.

מירי רגב: דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה רבה, גברתי יושבת-הראש, אני רוצה לומר מילת פתיחה לפני שאני אומר דברים לגופו של עניין.

דב חנין: יושבים מולי נציגי המדינה.

דב חנין: יש לי הרבה ביקורת אבל חשוב לי לומר שהביקורת איננה עליכם.

דב חנין: אתם עובדי מדינה, כל אחד מכם נשלח לעשות את עבודתו.

דב חנין: אני בטוח שאתם עושים אותה באמת במסירות המרבית ובמקצועיות הנכונה.

דב חנין: הביקורת היא לא ביקורת אישית עליכם, היא ביקורת על מדיניות שאני חושב שהיא מאד מאד בעייתית.

דב חנין: אני חייב לומר לך, גברתי יושבת-הראש, שאני השתתפתי בכל דיוני הווד"לים בסיבוב הקודם ויש לי הרגשה מאד חריפה של דז'ה וו.

דב חנין: הדז'ה וו הזה מתחיל באמת בנקודה שגם את שמת עליה את האצבע.

דב חנין: הסיפור הזה של פתרונות דיור שעם ישראל יוכל להנות מהם.

דב חנין: דיור בר-השגה זה לעם הפשוט, לאנשים שאין להם הרבה מאד כסף.

מירי רגב: שלא כולם גרים במלחה.

דב חנין: לא כולם עדיין גרים במלחה.

דב חנין: אנחנו נמצאים היום במצב שאחרי שנתיים אנחנו יכולים לסכם לעצמנו תמונת מצב.

דב חנין: אתם הצגתם לנו חלק מהנתונים.

דב חנין: החוק הזה לא עשה שום דבר בתחום הזה.

דב חנין: הוא לא עשה שום דבר.

דב חנין: הוא לא ייצר דיור זול בר-השגה בשום מקום בארץ.

דב חנין: תכף אנחנו ניכנס אולי לוויכוח למה זה קרה, אבל אין שום ספק שאם זו היתה המטרה, החוק הזה נכשל.

דב חנין: כשחוק נכשל בצורה כל-כך קיצונית לא מאריכים אותו אלא צריכים לשאול את השאלה אולי צריך משהו אחר בכלל?

דב חנין: אם הספינה הזאת הובילה אותנו לכיוון לא נכון אולי צריך ספינה אחרת.

דב חנין: אולי צריך רכבת בכיוון הפוך.

דב חנין: הדבר שדובר עליו כל הזמן בדיונים, כל הזמן בדיונים של הווד"לים בסיבוב הקודם היה הנושא של מגוון פתרונות דיור למגוון קבוצות אוכלוסיה.

דב חנין: אם מישהו יעשה ספירת מילים בדיון בסיבוב הקודם בווד"לים, אין ספק שצירוף המילים שהיה הכי פופולרי היה "דיור בר-השגה".

דב חנין: לא היה צירוף מילים אחר שדיברו עליו כל כך הרבה.

דב חנין: ובסוף נציגי המדינה באו אלינו, לחברי הכנסת שהיו כאן, ואמרו: אנחנו מרימים ידיים.

דב חנין: בסדר, הבנו, יהיה דיור בר-השגה.

דב חנין: יהיה דיור בר-השגה.

דב חנין: היו דיונים וסיכומים וסוכם שיהיה דיור בר-השגה.

דב חנין: היום אני אומר באמת בצער, אבל אני חושב שאנחנו צריכים להגיד את זה לעצמנו בגילוי לב ולמנוע את המצב הזה בעוד סיבוב אחד – עבדו עלינו.

דב חנין: דיברו על דיור בר-השגה, אפילו הכניסו אותו.

דב חנין: כתוב דיור בר-השגה, אבל בפועל לא היתה שום מגמה אמתית לקדם את הדבר הזה.

דב חנין: לכן בעצם יצרו נוסחאות מספיק גמישות ומספיק מעורפלות כדי שהדבר הזה לא יקודם בפועל.

דב חנין: אין מספיק דירות קטנות – אני לא רוצה להתווכח כרגע עם הנתונים כי המספרים שלי הם אחרים.

דב חנין: אין מספיק דירות קטנות, אין מספיק דירות להשכרה, אין שום דיור זול להשכרה.

דב חנין: זה בכלל לא קיים.

דב חנין: אנחנו בבעיה מאד מאד גדולה.

מירי רגב: מה אתה מציע?

דב חנין: אני מייד אומר.

דב חנין: אתם מציגים לנו באמת נתונים של לא מעט תכניות שאושרו או תכניות שאושרו, הגיעו מהמסלולים הרגילים והועברו למסלול הווד"לי.

דב חנין: הנתון הזה לא אומר לנו בעצם הרבה על שום דבר.

דב חנין: המטרות החברתיות שהוצגו לא נפתרו ואנחנו בבעיה מאד קשה.

דב חנין: מה שאתם מציעים לנו לעשות היום זה משהו שאתם בעצמכם הזהרתם אותנו מפניו בסיבוב הקודם.

דב חנין: פתיחת המסלול הווד"לי לקרקעות פרטיות – למה אמרו לנו שלא טוב לעשות את זה?

דב חנין: המסלול הווד"לי הוא מסלול מאד חריג.

דב חנין: הליך התכנון בו הוא מאד מאד מהיר ומיוחד.

דב חנין: זאת לא הדרך הרגילה של התכנון, אבל אנחנו נותנים את זה רק למערכת הציבורית כדי שאנשים לא ינצלו את זה לרעה.

דב חנין: כל מיני נדל"ניסטים ואינטרסנטים.

דב חנין: אנחנו אומרים – לא קרקעות פרטיות, לא יזמים פרטיים.

דב חנין: מדינת ישראל רוצה?

דב חנין: היא תקדם את זה במסלול המהיר הזה.

דב חנין: זה מה שהסבירו לנו.

דב חנין: החריג האחד היה, ובצדק, יישובים ערביים כי שם אין דרך אחרת לקדם בנייה אלא אם אתה מאפשר בקרקעות פרטיות.

דב חנין: אבל בדרך כלל אמרו שזה יהיה מסלול ייחודי לפרויקטים הציבוריים.

דב חנין: היום פותחים את זה לגמרי.

דב חנין: את כל מה שנציגי משרדי הממשלה השונים, בתבונה רבה ובצורה מאד מפורטת, הסבירו לנו ושכנעו אותנו ולכן זה גם נמצא בחוק, עכשיו פתאום זה נעלם בלי להסביר אפילו למה וכמה.

דב חנין: עם ההסבר המאד יפה שנתתם לחברנו, ד"ר סוויד, שהוא, אגב, איש התכנון היחיד מכל חברי הכנסת.

דב חנין: הוא הראשון שמבין את הדברים למרות שהוא תמיד שואל שאלות תם כאלה.

דב חנין: מעבר לכל ההסבר הזה יש לנו פה בעיה מאד מאד רצינית.

דב חנין: עוד בעיה אחת מאד מאד קשה, לא נפתרת.

מירי רגב: אולי תתחיל להציע פתרונות, להגיד מה אתה מציע.

דב חנין: לא נפתרת לגמרי.

דב חנין: אתם מייצרים מסלול מאד מאד מהיר לאישור, אבל כמו שאמרה יושבת-ראש הוועדה, ובצדק, אתם לא מחייבים ביצוע.

דב חנין: אישרתם תוך שנה ואז הבן-אדם יכול לישון שלוש שנים עד שהוא מראה התחלת בנייה ל-25%.

מירי רגב: אז בשביל מה אישרנו את זה מהר?

דב חנין: בשביל מה אישרנו את זה מהר?

דב חנין: אם לא בוער שום דבר, בואו נאשר את זה בלוח זמנים רגיל.

דב חנין: אם זה נורא דחוף אז תחייבו אותו לא רק 25% התחלת בנייה בשלוש שנים, לפחות 50% בנייה בשנה ראשונה.

דב חנין: ואם הוא לא עושה את זה הוא צריך לחטוף איזושהי סנקציה.

דב חנין: לא ייתכן שבן-אדם יצבור לעצמו תכניות.

מירי רגב: סנקציה בדמות הכנסות למדינה.

דב חנין: אחד הדברים הכי מדאיגים שאני הגעתי בו למסקנה, ואני רוצה להגיד פה משהו מאד קשה, אבל זאת מסקנה שאני הגעתי אליה, שכנראה באין רואים אף אחד מאתנו לא שם לב לכך שאיזושהי חבורה של אנרכיסטים השתלטה על המערכת השלטונית בישראל.

דב חנין: אני רואה איזו הצפה של דברים שונים ומשונים שסותרים אחד את השני שהממשלה מקדמת במקביל.

דב חנין: מצד אחד שמענו פה הבוקר רפורמה חשובה, גדולה, מעניינת, מהפכנית, קיצורים והכל בתכנון ובבנייה.

דב חנין: פתאום עכשיו מביאים לנו וד"לים.

דב חנין: זה עוד לא הסוף.

דב חנין: החלטת הממשלה גם אומרת שיקימו לנו – אני לא יודע איך יקראו לזה.

דב חנין: אולי יקראו לזה ונדלים – שזה המסלול האולטרה-מהיר שמשרד האוצר רוצה.

דב חנין: משרד האוצר רוצה לקדם מסלול אולטרה-מהיר לתכניות הדיור הלאומיות.

דב חנין: הבעיה הגדולה היא שכל הדברים האלה לא חיים בשלום זה עם זה.

דב חנין: אני שמעתי בקשב רב את דברי גבי, נציג משרד ראש הממשלה, בדיון הקודם.

דב חנין: הוא הרגיע אותנו.

דב חנין: הוא אמר: הוונדלים האלה של משרד האוצר הם עוד לא ונדלים.

דב חנין: זה עוד לא קרה.

מירי רגב: זה רק כתוב בעיתון.

דב חנין: לא, זה לא כתוב בעיתון.

דב חנין: זו החלטת ממשלה.

דב חנין: החלטת ממשלה דר/2, החלטת ממשלה 301 מיום 30 במאי 2013, אומרת בצורה מפורשת: קביעת הליך תכנוני ייחודי לתכנון דירות שייכללו בפרויקט הדיור הלאומי בלוחות זמנים קצרים ביותר, ובהתייחס להליכים התכנוניים המהירים הקיימים כיום.

מירי רגב: אולי זה מתכוון להחליף את הווד"ל.

דב חנין: אני לא יודע.

דב חנין: אני לא יודע.

מירי רגב: בשבוע הבא הוא יבוא ויסביר את זה.

דב חנין: מישהו פה, או שהוא מבלבל אותנו או שהוא התבלבל בעצמו.

דב חנין: אי אפשר לייצר המון המון מסלולים, מקבילים זה לזה, להביא חלק מאליהם אלינו, במקביל להביא משהו עוד יותר מהיר ואחר.

דב חנין: זה זלזול גם בכנסת.

דב חנין: אני חושב, גברתי יושבת-הראש, זמנה של הוועדה הזו מאד מאד יקר.

דב חנין: אני חושב שהדבר הכי מקדמי זה לדרוש מכל הגורמים, כולל שר האוצר, שאני מבין שזה פרויקט שלו, כל הממשלה צריכה לדבר בראש אחד.

דב חנין: אם הם רוצים את המסלול של שר האוצר – יתכבדו ויביאו לנו.

דב חנין: רוצים את המסלול של הווד"לים הקודמים – יציגו אותו.

דב חנין: רוצים את המסלול של הרפורמה בתכנון ובבנייה?

דב חנין: אבל לא יבלבלו אותנו עם שלושה ערוצים שונים, סותרים ובעייתיים כל אחד בצורה אחרת מבלי שאף אחד מהם מייצר תוצאה חברתית ראויה.

דב חנין: תודה.

מירי רגב: תודה רבה לך.

מירי רגב: סמנכ"ל התאחדות בוני הארץ, בבקשה.

מירי רגב: קצר, כי בארבע אני חייבת לסיים את הדיון.

<אמיר הלר: תודה.

<אמיר הלר: לא ייקח לי יותר מדקה.

<אמיר הלר: קודם כל אנחנו חושבים שכאשר יש מחסור בהיצע יחידות הדיור, בערך 100,000, מסלול וד"ל, עד שתאושר הרפורמה הוא חיוני והכרחי ולא רק על קרקע מדינה.

<אמיר הלר: הוא צריך להיות על קרקע פרטית.

<אמיר הלר: אין נפקות מי בעלי הקרקע.

<אמיר הלר: יש הבדל מי גר שם וגרים שם דיירים אזרחי מדינת ישראל, ואין הבדל בסוף אם הם גרים על קרקע מדינה או על קרקע פרטית.

<אמיר הלר: לכן ההתנייה של 40% קרקע מדינה כל כך מיותרת כי אין כאלה קרקעות.

<אמיר הלר: זאת החלטה ריקה בעצם.

<אמיר הלר: הנקודה השנייה היא לגבי פינוי-בינוי.

<אמיר הלר: החוק קובע מינימום של 100 יחידות דיור וזה תנאי סף מיותר.

<אמיר הלר: ההכרזה היום על פינוי-בינוי היא מינימום 24 יחידות דיור ואם לוקחים מכפיל באזור המרכז שמדבר בדרך כלל על מכפיל של 3, זה 72.

<אמיר הלר: אני לא רואה למה תכנית של 72 יחידות דיור לא חשובה להיצע יחידות הדיור.

<אמיר הלר: מה גם שמדובר בפינוי-בינוי, שזה פרויקט שממילא קשה לעשות אותו וממילא ההליכים בו מאד מסובכים.

<אמיר הלר: אני לא חושב שצריכה להיות הגבלה של 100 יחידות דיור.

<אמיר הלר: כל תכנית שמאושרת כפינוי-בינוי צריכה להיכלל בו.

<אמיר הלר: דבר נוסף הוא לגבי הסכמת הבעלים.

<אמיר הלר: היא ביקשה 80% הסכמת בעלים ואנחנו סבורים שזאת הסכמה רחבה מדי.

<אמיר הלר: אפשר לדעתנו להתחיל לקדם את התכנית גם עם 60% הסכמת בעלים.

דב חנין: אולי לא צריך הסכמת בעלים בכלל.

<אמיר הלר: לא, 60% זה מעל רוב.

<אמיר הלר: בדרך כלל בשותפויות בכל עסק, בכל קרקע ובכל חברה, מעל 50% זה כבר הסכמת בעלים אבל אנחנו אומרים ש-60% של הסכמת בעלים זה גם סביר.

<אמיר הלר: לגבי סמכויות הווד"ל – נקבע שלעניין וד"ל על קרקע פרטית, אם היא סותרת תכנית תמ"מ היא צריכה להגיע למועצה הארצית, וזה בשונה מתכנית על קרקע מדינה.

<אמיר הלר: גם כאן אנחנו לא רואים את ההבחנה.

<אמיר הלר: אותם אנשים שיושבים בווד"ל הם נציגי מדינה.

<אמיר הלר: רובם מדינה, הם רואים שם את האינטרס הלאומי.

<אמיר הלר: אין שום סיבה להעביר את זה למועצה הארצית.

<אמיר הלר: הערה אחרונה היא לגבי הסכמת רשות מקרקעי ישראל.

<אמיר הלר: יש דרישה להסכמה של הרשות שזאת קרקע מעורבת.

<אמיר הלר: אנחנו חושבים שאם היא לא העבירה בתוך 45 יום, שזה היה נוסח החלטת הממשלה בעבר, יראו את זה כאילו היא הסכימה.

<אמיר הלר: אי אפשר לחכות בתכניות שהן דיור לאומי וצריכות לשחרר היצע והן קרקע מעורבת, שרובה קרקע פרטית, לחכות עד דלא ידע להסכמת הרשויות בישראל.

מירי רגב: מאה אחוז.

מירי רגב: תודה רבה.

מירי רגב: אוהד, בבקשה.

<אוהד דנוס: תודה, גברתי.

<אוהד דנוס: עשינו איזשהו מעקב בלשכת השמאים אחר התכניות שאושרו.

<אוהד דנוס: בסופו של דבר, המתכונת שבה החוק אושר טרם החל לפעול כי מיעוט קטן מאד של תכניות הן תכניות שהתחילו מההתחלה בווד"ל והסתיימו בווד"ל.

<אוהד דנוס: רוב התכניות היו עם חסמים, תכניות בקרקע מדינה, נשאבו לווד"ל ואושרו שם יחד עם החסמים, כשמה שעשו זה בסך הכל להעביר החלטה מנהלית שבחסמים יטפלו לאחר אישור התכנית והם לא תנאי לאישור התכנית.

<אוהד דנוס: אנחנו בעד הווד"לים.

<אוהד דנוס: אנחנו חושבים שבטווח הקצר הם מהווים פתרון ובהחלט חשוב שהחוק יעבור ושהוא יוארך כמו שצריך.

<אוהד דנוס: שתי הערות – אני מצטרף בעניין הזה להתאחדות בוני הארץ.

<אוהד דנוס: הם צריכים לחול גם על קרקעות פרטיות.

<אוהד דנוס: אפשר להחיל מנגנון של כמות יחידות גדולה יותר, כאלה שייכנסו לווד"ל.

<אוהד דנוס: בנושא תכניות פינוי-בינוי בהחלט אפשר לחשוב על פחות ואולי גם על תכניות תמ"א 38 – הריסה ובנייה מחדש – שגם הן יוכלו לעבור מסלול של וד"ל.

<קריאה: זה היתר, בשביל זה לא צריך תכנית.

<אוהד דנוס: הנושא של הסכמת בעלים – אם אני יזם שמחזיק בקרקע מסוימת ורוצה ללכת לוועדה המחוזית עם תכנית, אני לא צריך הסכמת בעלים.

<אוהד דנוס: התכנית נעשית שלא בהסכמה.

<אוהד דנוס: ברגע שניכנס לקריטריון של הסכמת בעלים אנחנו פותחים פתח לסחטנות מטעם בעלים על חשבון בעלים אחרים ומייצרים מצב שבו תכניות לא יגיעו לווד"ל.

<אוהד דנוס: בעניין הזה אנחנו בדעה שאת החוק הזה צריך לחזק היום יותר ולאפשר בו כניסה של תכניות.

<אוהד דנוס: שואלים למה עכשיו תיקנו?

<אוהד דנוס: לטעמי פשוט נגמרו להם התכניות לאשר.

<אוהד דנוס: פשוט כך.

מירי רגב: רצית להגיד משהו?

<דניאל מורן: כן.

<דניאל מורן: בניגוד למה שנאמר פה ראשית אנחנו לא מתנגדים להרבה מסלולים.

<דניאל מורן: שיהיו הרבה מסלולים ויבחר כל אחד את המסלול שלו.

מירי רגב: נכון.

<דניאל מורן: ולכן אנחנו לא מתנגדים לווד"ל.

<דניאל מורן: אנחנו לא חושבים, כפי שנאמר, שהאחוז הזה הוא חשוב.

<דניאל מורן: לפי דעתנו כל תכנית יכולה להיכנס לשם.

<דניאל מורן: לא צריך להגביל אחוזים של קרקע מדינה או לא קרקע מדינה.

<דניאל מורן: גם קרקע פרטית יכולה להיכנס.

<דניאל מורן: אנחנו מתנגדים לקביעה בנוגע לשימושים של הסביבה.

<דניאל מורן: שימושים של הסביבה זה לא רק בית-ספר, כמו שנאמר פה, זה יכול להיות קניון.

<דניאל מורן: אנחנו לא חושבים שקניון צריך להיות בתכנית מסוג זה וגם לא בנייני משרדים.

<דניאל מורן: לכן זה צריך להיות לשימוש יחידות הדיור של אותה תכנית.

מירי רגב: מרפאה, גני-ילדים, מרכז מסחרי.

<דניאל מורן: זה כן, אבל לא לשימוש הסביבה כי זה כבר פותח את זה לכל דבר.

<דניאל מורן: אנחנו חושבים שפינוי-בינוי זה אחד האמצעים הטובים להצעיר את הערים ולכן זה צריך להיכנס פה בלי הגבלה של מספר.

<דניאל מורן: כל תכנית של פינוי-בינוי צריכה ללכת במסלול מהיר.

<דניאל מורן: זה גם פותר את החלק של התמ"א 38 ולכן אין צורך במספר.

<דניאל מורן: לגבי אישור רמ"י, לרמ"י יש נציג בוועדה המחוזית.

<דניאל מורן: יתכבד הנציג וישכנע את החברים האחרים ויאשרו או לא יאשרו.

<דניאל מורן: אני חושב שלהקדים את זה ולומר: לך תביא את החתימה של רמ"י – זה מיותר לחלוטין.

מירי רגב: כן.

מירי רגב: זה עוד ביורוקרטיה.

מירי רגב: משרד המשפטים, אני מבקשת את ההתייחסות שלך למה אתם מתנגדים לדיור להשכרה במחיר מפוקח, ולמה בעצם אתם אישרתם את חוק הווד"לים, כשידעתם שזה חלק מדיור בר-השגה.

מירי רגב: יכול להיות שאתם הכשלתם את הכנסת?

מירי רגב: אם היינו מגיעים עם זה לבג"ץ עוד פעם היינו מפסידים כמו עם המסתננים?

<כרמית יוליס: לא, גברתי, אני יכולה להסביר.

מירי רגב: תסבירי.

<כרמית יוליס: העמדה של משרד המשפטים, לרבות היועץ המשפטי לממשלה, היא כמובן לא מתנגדת לדיור בר-השגה.

<כרמית יוליס: ההפך הוא הנכון.

<כרמית יוליס: ברפורמה הקודמת שניסו לקדם בתחום התכנון והבנייה - - -

מירי רגב: ניסו, לא קידמו.

מירי רגב: פה כבר קידמנו משהו.

<כרמית יוליס: אני מתכוונת בתכנון ובבנייה.

מירי רגב: אבל פה משהו כבר קיים.

מירי רגב: פה משהו כבר קיים.

מירי רגב: בואי תגידי לנו מה שקיים.

<כרמית יוליס: שנייה, תתני לי להשלים.

<תומר רוזנר: ממש לא כללו את זה ברפורמה.

מירי רגב: היועץ המשפטי מתנגד למה שאת אומרת.

מירי רגב: הוא אומר שלא כללתם את זה ברפורמה, אבל לא משנה.

<תומר רוזנר: רק לבקשת הכנסת הם הסכימו.

מירי רגב: לבקשת הכנסת הסכמתם.

<כרמית יוליס: הם הסכימו והם כתבו והממשלה ישבה על המדוכה.

מירי רגב: טוב, העיקר שהסכמתם.

מירי רגב: בואי נתקדם.

<כרמית יוליס: אני רוצה רגע לפרוס את התמונה בכללותה.

<כרמית יוליס: יכול להיות שהמטב לא מניח את הדעת, אבל בכל זאת אני רוצה להתייחס לדברים.

<כרמית יוליס: אני אומרת שברפורמה הקודמת, שהיתה כוונה לקדם אותה, היתה תוספת חמישית שהתייחסה בצורה מאד מפורטת לדיור בר-השגה.

תמר זנדברג: שמהרפורמה הנוכחית נעלמה.

מירי רגב: אי אפשר ככה.

מירי רגב: תנו לה שנייה לדבר.

<כרמית יוליס: אני אומרת שהיא הגדירה מה הוא דיור בר-השגה, היא דאגה שיהיה סנכרון בין ההוראות הקנייניות להוראות שמתקנות גם את חוק התכנון והבנייה עצמו, אז למעשה ההצעה היתה לכלול הוראות חדשות.

<כרמית יוליס: דאגנו שם למנגנוני פיקוח שיבטיחו שהדירות האלה אכן ישמשו לייעודן.

<כרמית יוליס: סופו של דבר, כמו שכולנו יודעים, הרפורמה הזאת לא צלחה ולאחר מכן הלכו להליך של בחירות.

<כרמית יוליס: בממשלה הנוכחית יש כוונה להביא דבר חקיקה, לא ברמת תקנות אלא ברמה של חקיקה ראשית.

מירי רגב: לא, זה לא מעניין אותי.

מירי רגב: לא, זה לא מעניין אותי החקיקה שתבוא.

מירי רגב: אותי מעניינת החקיקה הקיימת.

מירי רגב: מה שיבוא – נדבר עליו כשזה יבוא.

מירי רגב: עכשיו פה, בווד"לים, דיור בר-השגה, איך זה בא לידי ביטוי כדי שיהיו קריטריונים?

<כרמית יוליס: בכל זאת חצי משפט לגבי - - - יש כאן נציגים ממשרד השיכון - - -

מירי רגב: לא, לא, לא - - - תקשיבי רגע, לא מדברים על הישגי משרד השיכון.

<כרמית יוליס: אני רוצה לדבר על המצב המשפטי הקיים, בסדר?

מירי רגב: כן.

<כרמית יוליס: שזה חוות הדעת שהוזכרה בעבר של המשנה ליועץ המשפטי הקודם, גב' שרית דנה.

<כרמית יוליס: חוות הדעת הזאת יצאה מנקודת הנחה ביחס לתכניות שרוצים לקדם אותן כבר היום על בסיס המצב החוקי הקיים, ולכלול בהן הוראות שמתייחסות לשני היבטים: א.

<כרמית יוליס: למחיר שבו הדירות יימכרו בסופו של יום.

<כרמית יוליס: ב.

<כרמית יוליס: לאוכלוסיית הזכאים.

<כרמית יוליס: חוות הדעת אומרת שאלו שני היבטים שלא ניתן להתייחס אליהם ברובד של תכנית.

<כרמית יוליס: אנחנו הראשונים שמכירים בערך ובחשיבות של תכנית.

<כרמית יוליס: היא מסמך סטטוטורי לעמדתנו במעמד של חקיקת משנה ועדיין הנושאים האלה יש בהם משיקה מאד קרובה לפגיעה בזכות הקניין ומשכך הם לא יכולים להיקבע על-ידי מוסד תכנון, עם כל הכבוד וההערכה למוסד הזה, שיושבים בו חברים וזה גוף קוליגיאלי.

מירי רגב: אז על-ידי מי זה אמור להיקבע?

<כרמית יוליס: לכן חוות הדעת קובעת שעניינים מהסוג הזה צריכים להיקבע בחקיקה, או בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה.

מירי רגב: אוקיי, אז זה יהיה עכשיו בחקיקה פה.

מירי רגב: אנחנו נכניס את דיור בר-השגה לחקיקה פה.

מירי רגב: מה הבעיה?

מירי רגב: לא תקנות, לא הוראות.

<כרמית יוליס: מבחינה סטטוטורית אין שום בעיה.

<כרמית יוליס: אני רק אומרת שמבחינת המהלך של הממשלה, למטב ידיעתי ועד כמה שאני יודעת, הוא טרם התכנס.

מירי רגב: אם טרם התכנס גם זה טרם יאושר.

מירי רגב: תקשיבו טוב, אנחנו סיימנו לשחק.

מירי רגב: אנחנו לא בגן.

מירי רגב: אני שואלת שאלה ברורה: הייתם צריכים להתקין תקנות לגבי הווד"לים לגבי דיור בר-השגה – לא הותקנו התקנות מסיבות כאלה שזה לא צריך להיות בתקנות אלא בחקיקה.

מירי רגב: מקובל עליי.

מירי רגב: בחקיקה הזאת של הווד"לים, שמבקשים להאריך את זה עכשיו בעוד 22 חודשים, נתקין בתוך החוק מה זה דיור בר-השגה.

מירי רגב: ונתקן את זה בחקיקה.

מירי רגב: לא יהיה בחקיקה זה לא יהיה.

מירי רגב: לכן עכשיו תחליטו אתם עד יום ראשון האם אתם רוצים להביא את ההגדרות של דיור בר-השגה או שאנחנו בוועדת הפנים נקים צוות של דיור בר-השגה.

מירי רגב: מה שתחליטו מקובל עליי, אבל זה יהיה חלק מהחקיקה.

<עינת גנון: כמו שגברתי יודעת, שר השיכון שלח מכתב להודיע על כך שאנחנו מכינים - - -

מירי רגב: בסוף מרס יהיה תזכיר אם לא יהיו בעיות עם ההתנחלויות וזה גם תתפרק הממשלה ואז נבוא עוד פעם לבחירות.

מירי רגב: לא יהיה.

מירי רגב: לא יהיה.

מירי רגב: חבל לכם על הזמן, חבל על האנרגיה, חבל על כל מה שעומד פה.

מירי רגב: דיור בר-השגה, תקנות או חקיקה, ייכנסו לחוק הווד"לים.

מירי רגב: נקודה.

<עינת גנון: כפי שעמיתתי כרמית יולס הסבירה, יש פה הרבה מעבר לתכנון.

מירי רגב: לכן זה לא יהיה בתכנון, זה יהיה בחקיקה.

מירי רגב: חקיקה היא לא רק תכנון.

<עינת גנון: בסדר גמור, בסדר גמור.

<עינת גנון: אין לנו ויכוח על זה.

מירי רגב: אז מה הבעיה?

מירי רגב: בואו תביאו לנו הצעה.

<עינת גנון: אנחנו שוקדים עליה במרץ רב.

מירי רגב: יפה, מצוין.

<עינת גנון: אני רק רוצה לציין שעשינו הליך מאד מאומץ של התייעצות עם גורמים חוץ-ממשלתיים.

מירי רגב: מצוין, שאפו.

<עינת גנון: זה לא כדי לקבל טפיחה על השכם.

מירי רגב: מצוין.

מירי רגב: אני אומרת, מצוין.

<עינת גנון: התהליך הזה היה מאד מורכב.

<עינת גנון: אנחנו רואים מה מתוכו אנחנו יכולים ליישם עכשיו.

<עינת גנון: יושבים עם שאר משרדי הממשלה הרלוונטיים.

<עינת גנון: זה הרבה היבטים קנייניים ונשאלת השאלה האם אנחנו כן נותנים סמכויות לרשויות או לא.

<עינת גנון: יש פה היבטים מאד מורכבים.

דב חנין: מצוין.

מירי רגב: יש זמן.

מירי רגב: אני לא הבאתי את הווד"לים.

מירי רגב: אתם הבאתם את זה.

<עינת גנון: אנחנו סבורים שלא צריך לעכב את היבטי התכנון.

<עינת גנון: אני רוצה להוסיף עוד מילה בהקשר לווד"ל.

<עינת גנון: עד היום הווד"ל דן רק בתכניות ביוזמה ממשלתית.

<עינת גנון: לתכניות הללו היו למשרדי הממשלה – למשרד השיכון ולמנהל מקרקעי ישראל – פתרונות נוספים מעבר להיבט הסטטוטורי בהיבט של שיווק.

<עינת גנון: אנחנו שיווקנו בשנתיים האחרונות 500 יחידות דיור להשכרה.

<תומר רוזנר: 500 מתוך כמה שיווק ששיווקתם בכלל?

דב חנין: אבל זה לא קשור לווד"לים.

<עינת גנון: אני לא אמרתי שזה קשור.

<תומר רוזנר: מתוך כמה?

דב חנין: לא, מאה אחוז.

דב חנין: שיווקתם 500 דירות להשכרה.

דב חנין: אנחנו מתרגשים.

דב חנין: זה ממלא אותנו בהערכה גדולה.

דב חנין: אני לא מזלזל בזה.

דב חנין: זה לא קשור לווד"לים.

<עינת גנון: מעבר לזה שווקו גם יחידות דיור במסלול מחיר למשתכן, שגם זה סוג של דיור בר-השגה.

מירי רגב: מצוין, חשוב.

<עינת גנון: כל הדברים האלה נעשו במקביל.

<עינת גנון: לכן אנחנו סבורים שאין צורך לעכב את הליכי הקידום.

מירי רגב: שמעתי את מה שהממשלה אומרת ואני חושבת אחרת.

מירי רגב: בגלל שהחוק הזה אמור לעבור פה אז אנחנו לא נאשר את החוק בלי שבתוך חוק הווד"לים או בתוך החקיקה יהיו תקנות מה זה אומר דיור בר-השגה.

מירי רגב: שלוש הגדרות פשוטות או שתיים.

מירי רגב: לא יודעת מה, תכניסו משהו.

מירי רגב: משהו מדיור בר-השגה.

מירי רגב: אל תהפכו אותנו לכאלה שלא נוכל אחר כך להסתכל על עצמנו שאנחנו מחוקקים משהו ואנחנו לא עומדים במה שאנחנו מחוקקים.

מירי רגב: יש גבול למה שאנחנו יכולים.

מירי רגב: עד איזו רמה תורידו אותנו?

מירי רגב: טוב, חותמת גומי, חותמת גומי, חותמת גומי.

מירי רגב: בכל זאת.

מירי רגב: משהו.

מירי רגב: משהו שהכנסת יכולה לעשות.

<אפרת ברנד: אפשר להוסיף משהו?

מירי רגב: לא, לא, בדיון הבא.

מירי רגב: תמר זנדברג תהיה הדוברת הראשונה בדיון הבא.

מירי רגב: זה עדיין דיון כללי ביום שלישי.

מירי רגב: אני חייבת לסכם, הבטחתי ליולי שאני מסכמת בארבע.

מירי רגב: תרשמי, תמר זנדברג היא הראשונה כי דב תמיד נדחף.

מירי רגב: תמיד דב מגיע הוא רוצה להיות הראשון.

מירי רגב: אין דבר כזה, תמר תהיה הראשונה.

מירי רגב: טוב, חברים, בשבוע הבא נדבר, כמובן, גם על ההיבטים הכלליים של חוק הווד"לים.

מירי רגב: אני מציעה למשרד השיכון, למשרד הפנים, לכל הגורמים הרלוונטיים לבוא קודם כל עם מספרים – כמה עד עכשיו יישמתם בכל מה שקשור לדיור בר-השגה.

מירי רגב: חוק הווד"לים בא כדי לתת מענה לסוגיה חברתית, בא לבנות יותר מהר כדי לאפשר לאזרחים להנות ממגוון של דיור בהשכרה או בקנייה במחיר סביר.

מירי רגב: מה לעשות?

מירי רגב: לא כולנו יכולים לקנות במרכז אקירוב.

מירי רגב: זו היתה הכוונה.

מירי רגב: לפני תשעה חודשים איכשהו הלכתי כנגד רוב חברי הוועדה ואישרנו את החוק הזה בלי שהיו התקנות והחקיקה של נושא דיור בר-השגה.

מירי רגב: ואמרתי שבפעם הבאה זה לא יעבור בצורה הזאת.

מירי רגב: אני מתכוונת למה שאני אומרת בדרך כלל.

מירי רגב: לכן צריך גם להתייחס אלינו ברצינות.

מירי רגב: אנחנו מתייחסים אליכם מאד ברצינות, תתייחסו גם לכנסת ברצינות ולוועדת הפנים.

מירי רגב: זה דבר אחד.

מירי רגב: הדבר השני, גבי, נציג ראש הממשלה, יגיע לכאן ויציג למה התכוונה הוועדה של התשעים ימים כשהיא אמרה תכנון לאומי מהיר.

מירי רגב: אם זה מחליף את הווד"לים חבל לשבת על הווד"לים.

מירי רגב: בואו נשב על התכנון המהיר הזה.

מירי רגב: אם זה אותו דבר – לא יודעת, תגידו לנו מה זה אומר.

מירי רגב: אני כן חושבת שהווד"לים זה דבר נכון.

מירי רגב: בשונה מדב אני כן חושבת שצריך להיות תכנון ובנייה וכן צריך להיות וד"לים, אבל הווד"לים צריכים להוכיח את עצמם בזה שהם יותר מהירים מהמסלול של תכנון ובנייה.

מירי רגב: אם בסוף המסלול שאנחנו מאשרים יהיה יותר מהיר מהווד"לים, לא צריך וד"לים.

מירי רגב: הוודלים באמת צריכים להיות יותר מהירים.

מירי רגב: ואם הוא לא יהיה יותר מהיר אז לא עשינו כלום.

מירי רגב: פינוי-בינוי – אני חושבת שצריך לקבל את מה שאומרים פה החברים וזה נכון.

מירי רגב: כל תכנית של פינוי-בינוי צריכה לעבור מהר, כמה שיותר מהר כי אנחנו יודעים בדיוק שהשכונות האלה הן שכונות גם בעייתיות מבחינת רעידות אדמה, גם בעייתיות מבחינת כל התשתיות וכמה שיותר מהר להרוס.

מירי רגב: לבנות משהו יותר איכותי, יותר טוב וכולם ירוויחו מזה.

מירי רגב: לגבי הסכמת בעלים – אני מתנגדת למה שאתם אומרים 80%.

מירי רגב: לדעתי זה לא הרוב 80%.

מירי רגב: גם מעל 51% זה רוב.

<אפרת ברנד: צריך אולי לציין בהקשר הזה שלפי המצב החקיקתי הקיים, חוק התכנון והבנייה למעשה לא מאפשר לפרט לתכנן את מקרקעיו של האחר.

<אפרת ברנד: היחידים שיכולים לתכנן מקרקעים של אחר הם או בעלי הקרקע או גופים ציבוריים.

<אפרת ברנד: החוק הזה למעשה קובע לראשונה הקלה מאד מאד גדולה לעומת המצב החקיקתי הקיים.

דב חנין: גברתי יושבת-הראש, אני רוצה רק למען הפרוטוקול – יש לי ספק אם אפילו הדבר הזה הוא חוקתי, ה-80%.

דב חנין: וכיווןם שהוועדה לא רוצה לעשות מעשה שאחר כך ייפסל, ה-20% זה רכוש שלהם.

מירי רגב: טוב, אתם יכולים להתנגד.

מירי רגב: אני צריכה גם לחשוב על העניין של ה-80% אבל נראה לי שזה באמת רחב מדי.

מירי רגב: אני מבקשת שוב, לגבי התקנות או החקיקה.

מירי רגב: מה שיגיע קודם מבחינתי זה בסדר, או תקנות שאתם תביאו והן ישולבו בתוך החקיקה או שאנחנו נביא את החקיקה של דיור בר-השגה.

מירי רגב: אנחנו נבין מה זה אומר, אנחנו נכניס את זה לתוך החוק, מה שאתם מחליטים.

מירי רגב: תנו לנו תאריך.

מירי רגב: אנחנו נקים צוות שיגיש לנו הרבה יותר מהווד"ל שאתם רוצים לאשר.

מירי רגב: הצוות יגיד מה זה אומר דיור בר-השגה ואיך זה יעבור גם בהיבט המשפטי.

מירי רגב: ביום ראשון תגידו לנו מי עושה את זה, אתם או אנחנו.

מירי רגב: תודה רבה.