ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 19, פרוטוקול מספר 73, 2013-11-05 12:00

דוד רותם: צהרים טובים.

דוד רותם: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון - זכאות שליחי הסוכנות היהודית להצביע בנציגויות ישראל בחו"ל), התשע"ג-2013, של חברי הכנסת יריב לוין ודוד צור.

דוד רותם: מה ההתנדבות הזאת?

יריב לוין: תודה, אדוני היושב-ראש.

יריב לוין: אני אומר בקצרה, הצעת החוק באה בעצם להבטיח את זכותם של שליחי המוסדות הלאומיים להצביע בבחירות כאשר הם נמצאים בחו"ל.

יריב לוין: הזכות הזו בעצם מוסדרת בחקיקה כבר היום אלא שמתברר שבגלל עניין, שאפשר לפחות מההיבט הזה לראות אותו כפרוצדורלי, ישנו מעבר של העסקה של אותם שליחים מהעסקה ישירה על-ידי המוסדות הלאומיים להעסקה באמצעות הקהילות כך שאותם שליחים אומנם נשלחים מטעם המוסדות, הם עוברים אצלם את ההכשרה וכן הלאה אבל משכורתם באופן טכני משולמת באמצעות הקהילות בדרך שבעצם מנתקת את יחסי עובד ומעביד הפורמליים בינם לבין המוסדות הלאומיים.

יריב לוין: התוצאה של זה היא שהם בעצם מוצאים מחוץ לחוק שמעניק להם את זכות הבחירה משום שהם אינם עובדים כהגדרת עובד בחוק, ולכן מה שאנחנו מציעים לתקן זה לעגן את העובדה שמדובר באמת באתם שליחים שנוסעים לשליחות ארוכה, לא לאיזו נסיעה חד פעמית, שיוכלו הם וילדיהם, כפי שהדבר קיים על פי המגבלות שקיימות היום בחוק, להצביע בנציגויות בחו"ל.

יריב לוין: הנוסח מלכתחילה, לאחר שהצעת החוק גובשה בשיתוף עם הסוכנות היהודית והגיעה לוועדת שרים לענייני חקיקה - - -

דוד רותם: לא עם הסוכנות היהודית, אני צריך לדעת אם אורלי אישרה לך את זה.

יריב לוין: כן, אני אומר, היא הגיעה לוועדת שרים לענייני חקיקה ואז בוצע באמת תיאום מסודר מול ועדת הבחירות המרכזית, קיבלנו גם את הנתונים והיה ברור שמדובר באמת במספרים לא גדולים של אנשים ובקבוצה שהיא מאוד מוגדרת ומוגבלת וגם לא צפויה פתאום לצמוח באופן בלתי סביר כך שהדבר הזה לא יהווה איזשהו נטל חריג על ועדת הבחירות, שמסיבות מובנות מזהירה כל פעם מחדש ובצדק מפני הסכנה שבהרחבת ההצבעות במעטפות הכפולות, על הסיבוך שהיא עלולה לגרום בתהליכי ספירת הקולות אחר כך וניהול הבחירות.

יריב לוין: הנוסח הזה, כפי שאני מבין, שגיבשנו ועבר בוועדת השרים, עבר בהסכמה ניסוח נוסף מחדש כפי שהוא מופיע במסמך שהייעוץ המשפטי של הוועדה הכין.

יריב לוין: המהות לא השתנה.

יריב לוין: אני חושב שזה גם יותר נכון בצורה הזאת כי אז זה חוסך את הצורך לבצע תיקון פעמיים, גם ברגע שתיקנו את ההגדרה של מי שנחשב עובד אז זה חל גם לגבי מי שרשאי להודיע, להעביר בעצם את רשימת העובדים לוועדת הבחירות המרכזית וכך אנחנו בעצם פותרים בהגדרה אחת את העניין לכל רוחב ההוראות שנוגעות לנושא הזה.

יריב לוין: אני מקווה מאוד שהוועדה תאשר את ההצעה הזאת.

דוד רותם: מה הם המוסדות הלאומיים?

יריב לוין: המוסדות הלאומיים הם: הסוכנות היהודית, הקרן הקיימת לישראל, קרן היסוד וההסתדרות הציונית העולמית.

יריב לוין: כולן קיימות בחוק כבר היום.

דוד רותם: טייסי "אל על"?

יריב לוין: טייסי "אל על" לא נמצאים כי הם גם לא נמצאים בשליחות ארוכה.

יריב לוין: מדובר באנשים שנסעו לשליחות ארוכה מטעם המדינה, טייסי "אל על", שיש לנו כבוד רב אליהם, הם לא בשליחות ארוכה והם גם לא מטעם המדינה.

יריב לוין: "אל על" היום היא אומנם חברת התעופה הלאומית שלנו אבל עדיין חברה פרטית.

דוד רותם: לשיטתך, מה שיקרה זה שיום הבחירות ויום לפני הבחירות לא יהיו טיסות, ואתה מבין שזה דבר חמור מאוד.

<אורלי עדס: זאת סוגיה נפרדת שלא קשורה לחוק הזה.

דוד צור: רוב הטייסים מספיקים לחזור להצביע, רק טיסות טרנס-אטלנטיות לא.

<דורית ואג: הבעיה מי שיוצא באותו יום, נגיד לא לפני 13:00.

יריב לוין: תראו, יש שאלה, אדוני היושב-ראש, שהיא באמת שאלה הרבה יותר רחבה מקונטקסט של החוק הזה, עד כמה אנחנו רוצים לאפשר לישראלים שנעדרים באופן זמני מהארץ להצביע בבחירות, ולדבר הזה, כפי שאמרתי, יש שאלה מאוד גדולה גם בצד הערכי ובטח ובטח בצד הלוגיסטי.

יריב לוין: החוק הזה לא בא להרחיב את קבוצות הזכאים, הוא בסך הכול לוקח קבוצה שכבר קיימת, הוא לא מוסיף מוסדות, הוא לא משנה שום דבר במבנה הקיים והוא בא בסך הכול לתקן תיקון שהוא טכני במהות שלו.

יריב לוין: הכוונה של המחוקק והמצב החוקי הוא שהאנשים האלה צריכים להצביע, התוצאה הנוכחית היא שהדבר הזה נמנע מהם לא בגלל החלטה שנוגעת לדיני הבחירות אלא בגלל עניין טכני של אופן העסקתם, ואת זה אנחנו רוצים לתקן מבלי להיכנס, לפחות לא במסגרת הזאת, לשאלות הרחבות יותר.

דוד צור: קודם כל, אני גם שמח מאוד, כמובן, כמי שבין היוזמים של החוק הזה, יחד עם יריב.

דוד צור: לעניין השאלות שהעלה היושב-ראש, אין לדעתי מה לעשות היקש בין עובד "אל על" לבין החבורה הזאת שנשלחת בשליחות מטעם המוסדות האלה.

דוד צור: באותה מידה אפשר לומר למה לא עובדי הייטק למיניהם וכן הלאה.

דוד צור: זו חברה פרטית, זו לא שליחות לאומית.

דוד צור: אגב, גם לרובם, כן בסופו של דבר מתאפשר בחלון הזמנים של - - -

דוד רותם: גם הקרן הקיימת היא חברה פרטית.

יריב לוין: הקרן הקיימת היא חלק מהמוסדות הלאומיים אבל.

דוד רותם: היא חברה פרטית.

יריב לוין: אבל היא חלק מהמוסדות הלאומיים.

<אורלי עדס: אבל המחוקק כבר הכיר בזכות שלהם להצביע.

יריב לוין: הבעלות עליה היא של המוסדות הלאומיים, הבעלות על הקרן הקיימת היא של המוסדות הלאומיים, לא של גורם פרטי בשוק.

דוד צור: אני חושב שמה שמייחד פה את האנשים האלה שתינתן להם האפשרות הזאת זה שבעצם הם יוצאים בשליחות עבור המדינה ואנחנו צריכים לתת להם פחות או יותר את אותן אפשרויות שאנחנו נותנים לעובדי שגרירויות, נציגויות, משלחת משרד הביטחון ועוד כאלה ואחרים שעובדים בחו"ל.

דוד רותם: למה לא להביא אותם חזרה ארצה ליום הבחירות?

דוד רותם: הסוכנות היהודית זה גוף עשיר.

דוד צור: הנה, יש פה את מנכ"ל הסוכנות.

יריב לוין: יאמר לך מנכ"ל הסוכנות שהוא לא יודע על זה.

דוד צור: ג'וש, שאלו למה לא להביא אותם.

<ג'וש שוורץ: תראה, מאז קום המדינה לשליחי המוסדות הלאומיים, הסוכנות, ההסתדרות הציונית, קרן קיימת וקרן היסוד, נתנו בחוק את הזכות להצביע כמו עובדי מדינה שהיו בשליחות.

<ג'וש שוורץ: כל המצב הזה נוצר משינויים טכניים.

<ג'וש שוורץ: בהרבה מקומות בעולם הביקוש לשליחות מאוד גדל וזה חלק מהתעצמות הקשר בין המדינה לקהילות היהודיות.

<ג'וש שוורץ: היום אנחנו מדברים על כ-500 שליחים של כל המוסדות הלאומיים שנמצאים בחוץ לארץ בתקופות שמעל שנה, רובם בין שנתיים לארבע שנים.

<ג'וש שוורץ: השינוי הטכני היחיד שקרה הוא שחלק מהקהילות והארגונים ביקשו לשלם בעצמם את המשכורת.

<ג'וש שוורץ: שליח ל"הלל" בקמפוס בקולומביה, "הלל" החליט שהוא רוצה שהם יתנו את התלוש, לא הסוכנות.

<ג'וש שוורץ: הם שליחים של הסוכנות, יצאו מטעם הסוכנות.

<ג'וש שוורץ: מה שקרה הוא שבגלל הדבר הטכני הזה שהקהילה או הארגון היהודי משלם – בחוק כתוב "עובדי הסוכנות", ברגע שהמשכורת לא באה מהסוכנות אלא מסיבות טכניות הם החליטו לשלם, אז אנחנו רק מבקשים להחיל את זה על כולם.

<ג'וש שוורץ: היה מצב מאוד לא נעים בבחירות האחרונות, שרוב השליחים של הסוכנות וההסתדרות הציונית שקיבלו משכורת מהסוכנות יכלו להצביע, אבל יכול להיות בעיר אחת שליח שבמקום אחד הקהילה אמרה: לו אנחנו נשלם את המשכורת, ואז הם לא יכלו להצביע, אבל הם מוינו, שוגרו, הוכשרו, יצאו והם שליחי סוכנות לכל דבר.

<ג'וש שוורץ: זה ממש שעניין טכני.

<ג'וש שוורץ: רק אם אני יכול להעיר הערה לגבי הנוסח, אנחנו צריכים גם לדאוג באיזשהו שלב שזה יהיה לגבי כל ארבעת המוסדות הלאומיים כי התיקון הוא רק עובדי הסוכנות.

יריב לוין: לא, לא, זה כתוב, זה כל ארבעת המוסדות הלאומיים.

<נעמה מנחם: התיקון שהוסכם עליו, לא שהוצע בהתחלה, כולל את כל ארבעת המוסדות.

<נעמה מנחם: אנחנו נקריא אותו עוד דקה.

דוד רותם: נעמה, את מוכנה לקרוא את זה?

<נעמה מנחם: כן, אנחנו נקרא את הנוסח.

<נעמה מנחם: בח [נוסח משולב], התשכ"ט-1969, סעיף 116ז(א), בסופו יבוא: "עובד – לעניין הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית העולמית, הקרן הקיימת לישראל וקרן היסוד – לרבות שליח של אחד מהמוסדות האמורים, שתקופת שליחותו לא תפחת משנה, והנמצא במדינת החוץ עקב שליחותו".

דוד רותם: לעוד מישהו יש הערות?

דוד רותם: אפשר להצביע?

יריב לוין: זה תלוי בך.

דוד רותם: טוב, אני אדחה, אני מבקש רביזיה.

יריב לוין: אני לא יכול לעשות כלום, אם תדחה אני לא יכול לעשות שום דבר.

דוד רותם: אני רוצה התייעצות סיעתית.

דוד רותם: טוב, מי בעד?

דוד רותם: בעד – פה אחד

דוד רותם: פה אחד.

דוד רותם: תודה רבה, הישיבה נעולה.