ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 24, 2013-10-14 11:00

יואל רזבוזוב: שלום לכולם.

יואל רזבוזוב: טוב לראות את כולכם.

יואל רזבוזוב: אנחנו בתחילת המושב.

יואל רזבוזוב: יש לנו הרבה עבודה במושב הזה והנושא הרגיש שאנחנו נדון בו היום, אני חושב שזה ייתן לנו הרבה אנרגיות לקראת המושב.

יואל רזבוזוב: אנחנו, כוועדה שאחראית גם על הנושא של התפוצות, נדון היום בקביעת האסיפה הפרלמנטרית של מועצת אירופה שמנהג ברית מילה הוא פגיעה בזכויות אדם.

יואל רזבוזוב: אני רוצה לציין שנכון שמאז אותה קביעה, פורסם שמזכ"ל מועצת אירופה הבטיח לנשיא המדינה כי טקס ברית המילה לא ייאסר אבל אני חושב שעדין חשוב מאד שאנחנו, כחברי כנסת במדינת ישראל, נגנה בחריפות ונמנע את האפשרות שמנהג יהודי חשוב זה יאסר בעולם או בטח באחת המדינות באירופה.

יואל רזבוזוב: מצטרפים אלינו חברי כנסת וחבר הכנסת נחמן שי, שהוא גם חבר במועצת אירופה.

יואל רזבוזוב: גם לו יהיה מה להגיד בנושא.

יואל רזבוזוב: חשוב לציין גם שלאסיפה הפרלמנטרית של מועצת אירופה אין סמכות להחליט אלא רק להמליץ ובכל זאת, אני מוחה על עצם קיום הדיון באסיפה המטיל ספק במסורת של העם היהודי.

יואל רזבוזוב: אני חושב שאף אחד לא יכול לכפות עלינו ועל יהודי התפוצות כיצד ועל איזה ערכים דתיים נשמור.

יואל רזבוזוב: חשוב מאד לציין שזה לא רק מדבר אל אנשים דתיים.

יואל רזבוזוב: מדברים פה על יהודים, זאת המסורת שלנו.

יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו, כיהודים וכיהודים בתפוצות, נמשיך לקיים את הטקסים היהודיים בעולם.

יואל רזבוזוב: אנחנו נמשיך את המסורת, על זה גדלנו, זה עבר מדור לדור.

יואל רזבוזוב: בין אם יהיו חוקים או לא יהיו חוקים אנחנו, בכל מקרה, נמשיך את המסורת ואף אחד לא יגיד לנו מה לעשות ומה לא לעשות.

יואל רזבוזוב: אם צריך, אנחנו גם ננחה את השגרירויות שלנו לקיים את הטקס הזה כי עדין השגרירות שלנו זה שטח ריבוני של מדינת ישראל לכל דבר ואנחנו יכולים לעשות שם מה שאנחנו רוצים.

יואל רזבוזוב: אני מציין עוד פעם בחריפות שאנחנו נמשיך לעשות את זה אבל - -

נחמן שי: נעשה ברית מילה בשגרירויות?

יואל רזבוזוב: כן, נעשה - -

נחמן שי: - - -

יואל רזבוזוב: אנחנו כבר נמצא את המוהלים אבל אני חושב שקודם כל בשביל זה אנחנו עושים את הישיבה, כדי למחות.

יואל רזבוזוב: נשתמש בכל הכלים הדיפלומטים שיש לנו לעצור את ההחלטה הזאת ולא לתת לגיטימציה לדבר על זה אפילו.

יואל רזבוזוב: אבל בכל זאת, אם המאמצים הדיפלומטים שלנו ולנו יש את הנציגים שלנו, שצריכים לעשות את העבודה ואנחנו סומכים עליהם, חבר הכנסת נחמן שי כמו שאמרתי וחבר הכנסת רונן הופמן, שיצטרף אלינו בהמשך, אנחנו נמשיך ונעשה את זה כי על זה גדלנו.

יואל רזבוזוב: חברי הכנסת יצטרפו אלינו בהמשך.

יואל רזבוזוב: אנחנו בפתיחת המושב וכולם נמצאים בוועדות.

יואל רזבוזוב: עכשיו הייתי רוצה לתת את רשות הדיבור לחבר הכנסת נחמן שי, שהוא גם חבר במועצת אירופה, להגיד כמה מילים ואולי לעדכן אותנו... הוא יצא לרגע אז אנחנו נמשיך.

יואל רזבוזוב: יש לנו ארגונים ודוברים, אנשים שרוצים להתייחס לענין הזה.

יואל רזבוזוב: ישנו כאן עודד בן חור, היועץ המדיני לכנסת, היה שגריר, אדם מנוסה גם במועצת אירופה ובכלל, ביחסים דיפלומטים.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<עודד בן חור: תודה אדוני היושב ראש.

<עודד בן חור: אולי בכמה מילים אבל אני רוצה לציין שני עמיתים ממשרד החוץ – שלומית סופה, סגנית מנהל מחלקת ארגונים בינלאומיים אירופיים.

<עודד בן חור: עמי מל, מנהל המחלקה לענייני יהודים בחטיבת התפוצות במשרד החוץ.

<עודד בן חור: אני אגיד בכמה מילים מדובר: מועצת אירופה היא אחד מהגופים הבינלאומיים שהכנסת חברה באסיפה הפרלמנטרית שלה לצד כל מיני גופים בינלאומיים כמו הארגון לשיתוף פעולה האירופי או מועצת אירופה או נאט"ו או ארגונים מסוג זה.

<עודד בן חור: ישנה גם אסיפה פרלמנטרית וכל פרלמנט מהחברות או מהמשקיפות של אותו ארגון שולח מספר אנשים, משלחת.

<עודד בן חור: בראש המשלחת שלנו לפרלמנט, על האסיפה הפרלמנטרית הזו, עומד חבר הכנסת נחמן שי.

<עודד בן חור: זו חזית לכל דבר.

<עודד בן חור: אני חייב לציין שיש לנו מאבקים מאד חריפים בחלקים מהארגונים האלה, במספר ארגונים כאלה כאשר באופן טבעי וברור על סדר היום עולים נושאים שהכנסת, כריבון, כמייצגת את העם הישראלי, חייבת להתמודד אתם.

<עודד בן חור: אפשר לחשוב על כל מיני נושאים מפלסטינים והתנחלויות ועכשיו צץ נושא חדש והוא נושא המילה שהוא חלק מתוך קמפיין שלם שעוסק במה שנקרא "זכויות הילד והשמירה על זכויותיו מפני פגיעה".

<עודד בן חור: מילה אחת: האסיפה הפרלמנטרית, כמו שאמר חבר הכנסת רזבוזוב, אין לה שיניים לסנקציות אלא היא ממליצה.

<עודד בן חור: אבל להמלצה שלה משקל חשוב משום שהיא מחלחלת הלאה לפרלמנטים שמהם באים אותם חברי פרלמנט המיוצגים באסיפה הפרלמנטרית.

<עודד בן חור: החשש שלנו או מה שאנחנו מנסים למנוע זו התדרדרות לחקיקה בכל מדינה, חקיקה בנושא ברית המילה או נושאים קודמים שהיו, שאתם מכירים בוודאי כמו נושא השחיטה הכשרה.

<עודד בן חור: לא חסרים נושאים ולא חסרים כאלה שלא בדיוק לצדנו בנושא, וזו ההמעטה של הנושא, זו אמירה של המעטה.

<עודד בן חור: בשתי מילים, בלי להיכנס לזה יותר, אני מניח שהנושא יתפתח ואז, במידה ונידרש, נשמח לענות מה אנחנו מתכוונים לעשות בנושא הזה.

<עודד בן חור: חשוב לציין ואני רק אומר מילה אחת בהתייחסות למה שאתה אמרת, חבר הכנסת רזבוזוב: זה צריך להמשיך הרבה יותר מאשר בגינוי.

<עודד בן חור: גינוי היא מילה שעוברת ונשארת בספר באיזה שהוא מקום או באיזה שהוא שידור טלוויזיוני.

<עודד בן חור: חייבים לעשות מעשה כדי למנוע את החקיקה הזאת, שיתכן ותהיה בכמה מדינות ואנחנו כבר שומעים כל מיני רעיונות בכמה מדינות שכבר עסקו בכך עוד קודם, לפני ההחלטה הזאת.

<עודד בן חור: פחות או יותר שם אנחנו צריכים להתמקד - -

יואל רזבוזוב: איזה כלים יש לנו?

<עודד בן חור: תכף נפתח את זה בשמחה רבה, אם החברים ירצו לשמוע.

<עודד בן חור: אני לא רוצה לקחת את כל זמנכם.

<עודד בן חור: אז זה דבר אחד, הענין של מניעת החקיקה באמצעות הסברה ולפתח במידה ותרצו.

<עודד בן חור: הדבר החשוב יותר זה לא לבדל את ההחלטה הזאת שהתקבלה משום שפיסית, טכנית, בירוקרטית לא ניתן לעשות את זה אלא להכניס תוכן חדש בהחלטה ולנסות לקבל באותה אסיפה פרלמנטרית של מועצת אירופה החלטה חדשה.

<עודד בן חור: זה ניתן, זה תהליך ארוך וממושך ואנחנו נערכים לזה כדי שתקבל החלטה שבפועל תעקר את ההחלטה הקודמת מתוכן ותקבע דברים אחרים בנושא ברית המילה, שכמו שאני אומר, נכרך עם דברים אחרים כמו למשל "מילת נשים", שזו מילה לא נכונה, זה ""mutilation, שזה הטלת מום באישה על מנת למנוע הנאה וכולי.

<עודד בן חור: אני אעצור כאן כי יש הרבה מה לומר אבל זה הפתיח.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת נחמן שי, בבקשה.

נחמן שי: תודה.

נחמן שי: אני מתנצל שלא יכולתי קודם לדבר.

נחמן שי: הנושא הזה עלה, למיטב ידיעתי, בהפתעה, באסיפה הפרלמנטרית של מועצת אירופה.

נחמן שי: אנחנו, לפחות, לא היינו מוכנים לכך ולא נערכנו.

נחמן שי: אנחנו, אני מדבר על הנציגות של הכנסת באסיפה הפרלמנטרית.

נחמן שי: אני אשמח לשמוע אחר כך גם מנציגי משרד החוץ מה היו האינדיקציות המוקדמות ואיך היתה ההיערכות המוקדמת כי עדיף למנוע החלטות כאלה לפני שהן נופלות ולא להיאבק בהן אחרי שהן נתקבלו ואני מסכים עם מה שאמר היועץ המדיני של הכנסת, שאנחנו נמצאים עכשיו בתהליך של החלטה חדשה, שהוא תהליך מאד ממושך ותכף נדבר גם איך נערכים לו.

נחמן שי: בכל מקרה, בדרך כלל אני רגיל לכך שעולים במועצת אירופה או באסיפה הפרלמנטרית נושאים מדיניים, וגם על זה ישבנו בישיבות קודמות ושוב אותם דוחות שלהם ותגובות שלנו וכדומה.

נחמן שי: אני לא ציפיתי שהנושא הזה או נושא כזה יעלה אבל אולי לא היינו צריכים להיות כל כך מופתעים בגלל שהיו כבר תקדימים, והדיון שהיה בגרמניה על נושא המילה וגם נושא השחיטה, שני הנושאים שמאד חשובים לנו, כיהודים, עלו בשנים האחרונות וגם טופלו, וגם בוועדה אני שומע.

נחמן שי: והנה, כאן, זה התקבל בפורום יותר מרכזי, גם אנחנו יכולים למצוא פגמים כאלה ואחרים בהחלטה, ובצורה שאמנם כמו שאמר היועץ, היא צורה של המלצה אבל המלצות מהסוג הזה יכולות ללבוש פנים של החלטות במדינות אירופה.

נחמן שי: יש 47 מדינות שחברות במועצת אירופה, באסיפה הפרלמנטרית וזה בהחלט 820 מיליון איש מתוך אירופה, זה ציבור גדול מאד.

נחמן שי: מה אנחנו רוצים ומה אנחנו חושבים לעשות עכשיו, אחרי שנגמור לגנות, כמובן, את ההחלטה הזאת ודומות לה.

נחמן שי: אנחנו צריכים להתחיל מסלול קשה של החלטה חדשה.

נחמן שי: זה יחייב את משרד החוץ לפעול בעשרות בירות באירופה כדי לקבל את ההסכמה של המדינות ושל הנציגים של הפרלמנטים שלהם במועצת אירופה.

נחמן שי: נצטרך להביא את זה מחדש לדיון, אחרי שזה יעבור הסכמה מסוימת וזה ידרוש הרבה זמן.

נחמן שי: מה שאני חושב שצריך לבקש, ואני מקווה שמשרד החוץ פועל בענין זה לפחות אם יש איזה שהוא תהליך של השהיית ההחלטה או עיכוב ההחלטה כדי שלא נמצא את עצמנו רצים כל הזמן אחרי הזנב של עצמנו אלא שיינתן לנו באמת הזמן כדי לבנות מחדש הסכמה סביב החלטה אחרת.

נחמן שי: את העבודה הזאת לא צריכים לעשות רק נציגי משרד החוץ ולא רק אנחנו, הנציגות באסיפה הפרלמנטרית של מועצת אירופה אלא גם ארגוני יהודים באותן מדינות שיש להן גם מעמד פורמלי וגם השפעה ציבורית כדי להסביר את המשמעות, כמו שאמר יושב ראש הוועדה, המשמעות שיש לעם היהודי לברית המילה ולמה הדבר הזה חשוב לנו כל כך ומרכזי כל כך באמונה היהודית שלנו ולמה אנחנו לא נוותר על זה כמובן.

נחמן שי: עוד מהלך שמתבקש והוא צריך להיעשות בצורה עדינה, ואני כאן חושב שתרומת משרד החוץ היא מאד חשובה זה מול תורכיה, כי גם מוסלמים נפגעים באותו אופן מאיסור ברית המילה.

נחמן שי: כאן נוצרת איזו אחדות או תמימות דעים או איזו שהיא קואליציה מעניינת.

נחמן שי: זה עלה גם בהודעות שהוציא משרד החוץ וגם יושב ראש הכנסת.

נחמן שי: אני חושב שצריך לחזור ולהדגיש את זה, שזה לא מהלך רק אנטי יהודי אלא גם אנטי מוסלמי וזה מוסיף עוד יסוד למאבק הזה כדי להסיר את הנושא הזה מסדר היום.

<דוד דהאן: זה גם אנטי נוצרי.

<דוד דהאן: לא יודעים את זה כל כך.

נחמן שי: אוקי.

נחמן שי: אני מודע יותר להיבט המוסלמי... אלה הדברים שנראים כרגע.

נחמן שי: אנחנו, רונן עמיתי ואני, שמייצגים את הכנסת שם, מתכוונים להקדיש לזה זמן רב בעת הקרובה, גם בהתכתבויות וגם בטלפונים ואם צריך גם נגיע למפגשים האלה על מנת ליצור את המומנטים ההפוך, ובדחיפות, אני אומר עוד פעם, לפני שהדברים מתקבעים ושוקעים והופכים פתאום לאיזו שהיא עובדה.

נחמן שי: ככל שהזמן יעבור יהיה קשה יותר להתמודד ולכן, עדיף לטפל בזה מהר ובנחישות בשלב הזה.

נחמן שי: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת נחמן שי.

יואל רזבוזוב: הצטרף אלינו חבר הכנסת רונן הופמן, שהוא גם חבר במועצת אירופה.

רונן הופמן: תודה.

רונן הופמן: אני מתנצל על האיחור, הייתי בוועדת חוקה ואנחנו רצים בין הוועדות - -

יואל רזבוזוב: כן, אמרתי שחברי הכנסת רצים בין הוועדות.

רונן הופמן: - - אני שמעתי רק את הסיפא של דבריו של חבר הכנסת שי.

רונן הופמן: אנחנו נמצאים שם, אנחנו נמצאים בדיונים הללו ואין ספק שלא תמיד הדיונים שם ענייניים אלא יש איזו שהיא מגמה שאנחנו חשים אותה ואנחנו חווים אותה לאורך הדרך.

רונן הופמן: ספציפית לגבי הנושא הזה, ואני לא יודע אם דיברתם על זה אבל אני רואה את המאמץ כנגד המהלך הזה מאמץ משולב שהוא גם פרלמנטרי אבל גם חייב להיות מאמץ של הרשות המבצעת, של ממשלה מול ממשלה וגם, ואת זה אני רוצה להדגיש, אני חושב שיש כאן מקום גם לדיאלוג בין-דתי, דיאלוג שהוא לאו דווקא בא מתוך הכנסת או תוך הפרלמנט או מתוך הממשלה אלא הוא משהו הרבה יותר רחב, הוא משהו שהוא "בוטום-אפ", שהוא בא מלמטה ובאמת אני מתחבר לענין הזה שזו לא בעיה רק שלנו וזה לא רק נגדנו ואולי זאת הזדמנות, בהיבט הזה, לחבור יחד במאמץ משולב.

רונן הופמן: שוב, אני חושב שהחשש או התרחיש האפשרי שבו בעצם החלטות שמתקבלות שם, באסיפה הפרלמנטרית, הופכות להיות כפי שהאסיפה הפרלמנטרית המליצה או שזה אפילו חלק מ"הרזולושן" שלה, הופכות להיות שיח במדינות השונות שחברות ובעצם, פתאום אנחנו נתקלים לא רק בהחלטות באסיפה הפרלמנטרית של מועצת אירופה אלא אנחנו נתקלים בעצם בגל שלם שמתחיל כדיאלוג, מתחיל כשיח ועלול להתגלגל למשהו שהוא אפילו יותר פרקטי מזה.

רונן הופמן: - -

<קריאה: לחקיקה - -

רונן הופמן: לחקיקה, ממש לחקיקה.

רונן הופמן: הענין הזה, אנחנו מבעוד מועד צריכים למנוע את זה ובאמת להפוך את המומנטום.

רונן הופמן: זה לא יהיה קל אבל אנחנו מחויבים לזה מאד וחשוב היה לי להגיד את זה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת רונן הופמן.

יואל רזבוזוב: הייתי רוצה לתת את רשות הדיבור לנציג משרד החוץ, עמנואל מהל, מנהל מחלקת קהילות יהודיות, חטיבת התפוצות.

יואל רזבוזוב: כמו שחבר הכנסת שי אמר לנו, זה תפס אותם בהפתעה.

יואל רזבוזוב: האם היו איזה שהם סימנים?

יואל רזבוזוב: איך אנחנו לא נערכנו לפני?

יואל רזבוזוב: עכשיו אנחנו מבינים שהתהליך הוא הרבה יותר מורכב וכמובן שאנחנו נעשה את כל מה שביכולתנו בהליך הדיפלומטי אבל למה זה תפס אותנו?

<עמנואל מהל: בוקר טוב.

<עמנואל מהל: אכן, לא היו אינדיקציות מוקדמות.

<עמנואל מהל: פשוט מכיוון שהנושא לא עמד על הפרק - -

יואל רזבוזוב: אף אחד לא דחף את זה שם?

<עמנואל מהל: - - היתה חקיקה או הצעת החלטה לגבי זכויות הילד אבל בהצעת ההחלטה הזאת לא הועלה הנושא של ברית המילה.

<עמנואל מהל: הנושא של ברית המילה הוכנס ברגע האחרון על ידי הדווחת הגרמנייה, הנשיאה הסוציאליסטית.

<עמנואל מהל: זה היה ביום האחרון לדיונים, פחות או יותר בשעה האחרונה לדיונים.

<עמנואל מהל: היא ראתה שיש לה שם רוב גדול של אנשים שתומכים בעמדתה, לא התחשבה לחלוטין בעמדות הפרלמנטרים התורכים שהיו שם וניסו להיאבק כנגד ההחלטה הזאת, כנגד ההכנסה הספציפית של ברית המילה להחלטה וההחלטה הועברה, כפי שהגדיר אותה השגריר נמרוד ברקן, כמחטף, באופן שמאד מקובל באסיפה הפרלמנטרית של מועצת אירופה.

<עמנואל מהל: זה לגבי האינדיקציות המוקדמות שלא היו, לא יכלו להיות ולכן גם לא הגיעו לחבר הכנסת - -

נחמן שי: - - בהקשר של זכויות הילד - -

יואל רזבוזוב: והאם זאת היתה הכוונה האמתית מאחורי זכויות הילד, לפי - -

נחמן שי: בהחלטה הזאת מדובר גם על קעקועים, על פירסינג ועוד כל מיני - - פגיעה בגוף.

<עמנואל מהל: - - מדובר על דברים שאין להם שום קשר לברית מילה, למעט הנושא של הפגיעה בגוף, שזה אולי הדבר היחיד שאפשר למצוא הקשר כל שהוא.

<עמנואל מהל: עכשיו, כמו שצוין כאן, הפגיעה איננה רק ביהודים.

<עמנואל מהל: זאת בהחלט פגיעה, הייתי אומר, קודם כל במוסלמים כי מספר המוסלמים באירופה גדול בהרבה ממספר היהודים.

<עמנואל מהל: ההחלטה כהחלטה אין לה משמעות מעשית אבל החשש שלנו המידי הוא מגל חקיקה גדול בכל רחבי אירופה או אפילו מניסיונות ומיצירת אווירה - כנגד זה אנחנו חייבים להילחם.

<עמנואל מהל: גם לא ברור לנו מה בדיוק עמד מאחורי זה.

<עמנואל מהל: אנחנו ניסינו לחשוב אם דובר פה במעשה אנטישמי או במשהו אחר.

<עמנואל מהל: להערכתנו, בשיחות שאנחנו ניהלנו ובדיונים שאנחנו ניהלנו במשרד לא מדובר במשהו אנטישמי דווקא, בעיקר בגלל מי שיזם את ההחלטה הזאת, קרי – הסיעה הסוציאליסטית, אנחנו מניחים שמדובר פה בגישה ליבראלית, לפעמים סופר ליבראלית, ששומרת על זכויות הילד ויש בה מידה רבה של צביעות כי היא פוגעת באחת החירויות הבסיסיות ביותר שזה חופש הדת והפולחן.

<עמנואל מהל: אנחנו התכנסנו ביום הפגיעה עצמה.

<עמנואל מהל: ברגע שדווחנו התכנסנו כמה וכמה פעמים לפגישות תיאום בינינו לבין הכנסת באמצעות השגריר עודד בן חור.

<עמנואל מהל: כל הפעילות היא פעילות משותפת הן לכנסת, הן למשרד החוץ והן לארגונים היהודיים בעולם, לא רק באירופה מכיוון שהארגונים היהודיים באירופה הם קצת יותר חלשים מהארגונים היהודיים שנמצאים בצפון אמריקה ואין לנו ברירה אלא להכניס או לערב את כל העם היהודי בסוגיה הזאת מכיוון שזו סוגיה שנמצאת בנפשנו.

נחמן שי: מה זה "כל העם היהודי"?

<עמנואל מהל: "כל העם היהודי" – אני מתכוון לארגונים היהודיים לא רק באירופה אלא לארגונים יהודיים שיושבים בארצות הברית או ארגונים יהודיים בינלאומיים.

<עמנואל מהל: אני רואה פה את הקונגרס היהודי העולמי, את נציגיו.

<עמנואל מהל: כל העם זה כל העם היהודי.

יואל רזבוזוב: ציינת שגם המוסלמים נפגעים מזה והם הרבה יותר.

יואל רזבוזוב: האם חשבתם להפעיל מנוף, לאחד כוחות ולעשות מנוף יותר חזק יותר לחץ?

<עמנואל מהל: אנחנו לא רק חשבנו אלא נציגנו בתורכיה, יש לנו נציגות בלי שגריר, עם ממונה אבל הממונה כבר קיים שם כמה וכמה מפגשים ושיחות גם בפרלמנט וגם במשרד החוץ כדי לראות איך אנחנו מקדמים את הנושא בצורה שתהיה נוחה לשני הצדדים כי אנחנו צריכים להבין שיש גם רגישויות דיפלומטיות, למשל, עם מדינה כמו תורכיה, שנוח להם מאד לשתף אתנו פעולה בלי שיראו שיש שיתוף פעולה כזה.

<עמנואל מהל: אז הדברים נעשים ברגישות.

<עמנואל מהל: כל אחד יעשה את העבודה מצדו.

<עמנואל מהל: לתורכיה יש כבר החלטה לפעול גם במועצת אירופה עצמה וגם באסיפה הפרלמנטרית של המועצה.

<עמנואל מהל: הדברים נעשים.

<עמנואל מהל: הדברים ימשיכו להיעשות דרך העבודה, דרך השינוי, כמו שהשגריר עודד בן חור ציין.

<עמנואל מהל: זה לא ענין של מהיום להיום אבל זה תהליך שיכול לקחת מספר חודשים - -

יואל רזבוזוב: יצאה החלטה בתורכיה לפעול מול מועצת אירופה.

יואל רזבוזוב: לא יצאה החלטה כזאת עדין?

<קריאה: היא אומרת שיצאה.

יואל רזבוזוב: אז זה מה שאני אומר, האם יש איזו שהיא מדיניות איך פועלים?

<עודד בן חור: אם יותר לי, הם לא פשוטים לא מהבחינה שהתשובה לא פשוטה אלא שאנחנו לא בדיוק יכולים לספר את זה כאן כי יש לזה השלכות.

<עודד בן חור: אם צריך למצוא איזו שהיא דרך לדבר על זה בצורה יותר צנועה, לאו דווקא פומבית, מסיבות ברורות.

<עודד בן חור: אבל היתה פניה, ולא רק לתורכיה, וצריך להבין שישנם מוסלמים, ישנן קהילות גדולות מאד באירופה גם מעבר לתורכיה.

<עודד בן חור: סליחה, אתה באמצע - -

<עמנואל מהל: לא, האמת היא שאני סיימתי.

<עמנואל מהל: העבודה מתבצעת דרך השינוי, כפי שהשגריר עודד בן חור ציין.

<עמנואל מהל: הדברים מתבצעים ויתבצעו.

<עמנואל מהל: אני מניח שתצא גם משלחת של חברי כנסת לשיחות עם עמיתיהם במדינות המרכזיות.

<עמנואל מהל: אנחנו צריכים ליצור עכשיו מומנטום הפוך, זאת המטרה שלנו.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לנציג משרד החוץ.

יואל רזבוזוב: חברי הכנסת שהצטרפו אלינו, בבקשה.

פנינה תמנו: רק שאלה: לקראת הביקור של האפיפיור, לפחות ממה שדווח, האם יש משהו שאפשר להניח?

<קריאות: האפיפיור עוד לא בא...

פנינה תמנו: הוא אישר שהוא יגיע.

יואל רזבוזוב: היום שמענו שהוא אמר:

יואל רזבוזוב: אל תבנו על זה עוד.

פנינה תמנו: כדאי לבדוק.

<עמנואל מהל: נאמר דבר כזה: הפגישה הבאה של האסיפה הפרלמנטרית תתקיים בסוף חודש ינואר.

<עמנואל מהל: אם האפיפיור יגיע – זה יהיה אחר כך.

<עמנואל מהל: זה יהיה כנראה במרץ אבל התאריכים עוד לא סגורים, שום דבר עוד לא סגור.

<עמנואל מהל: בכל מקרה, זה לא יהיה עכשיו ואנחנו צריכים לפעול לפני האפיפיור, בלי שום קשר לאפיפיור ועבודה מול הוותיקן, מן הסתם, גם מתקיימת.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: רשות הדיבור לרב אריה גולדברג, סמנכ"ל מרכז רבני אירופה.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<אריה גולדברג: קודם כל אני רוצה להודות ליושב ראש ולחברי הכנסת על עצם זה שהעליתם את הנושא.

<אריה גולדברג: זה חשוב ביותר.

<אריה גולדברג: אולי לא כולם זוכרים אבל חלק היו פה גם בפעם הקודמת, קיימנו פה דיון לפני שנה בנושא של החקיקה בגרמניה וברוך השם הצלחנו גם בעזרת הכנסת וגם בעזרת ארגונים יהודים נוספים.

<אריה גולדברג: דווקא אני מעלה את הנושא של גרמניה כי שם אנחנו רואים שלמרות החקיקה שבית משפט קבע שם שהחוק לא תקין ובלחץ נכון שקיימנו יחד עם חברי הכנסת ויחד עם הממשלה בישראל ומשרד החוץ, היה פה אז, בזמנו, שמואל בן שמואל שסייע לנו רבות.

<אריה גולדברג: היה לחץ גדול מאד והפוליטיקאים באמת הבינו את החשיבות ובאמת הנושא של ברית המילה תוקן.

<אריה גולדברג: זה היום מעוגן בחקיקה.

<אריה גולדברג: בזה אנחנו גם רואים שבלחץ נכון, אם זה עולה על סדר היום זה גם נשאר על סדר היום אפשר לתקן את זה גם בחקיקה, ואני מצטרף גם אליך בנושא הזה של החקיקה.

<אריה גולדברג: אנחנו, כארגונים יהודיים שנמצאים באירופה אנחנו גם יושבים בבריסל ואנחנו מקיימים הרבה הרבה קשרים עם אנשי האיחוד האירופאי בבריסל.

<אריה גולדברג: אנחנו רואים שמצד הממשלות עצמן, הן לא מעוניינות להעלות את הנושא הזה של ברית מילה על סדר היום כי הם מבינים שזה יגרום להם נזקים ואנטישמיות וכולי.

<אריה גולדברג: דוגמה הכי פשוטה: אפשר לראות עכשיו משחטה בפולין שדווקא שם הממשל עושה את כל המאמצים על מנת שיוכלו להמשיך לשחוט שחיטה כשרה בפולין, בגלל שהם מבינים שזה רק יגרום להם נזקים גם באנטישמיות, בתדמית וכולי.

<אריה גולדברג: לכן, אני חושב שהנושא של הברית הוא דבר שקשור לכל העם היהודי, כמו שהזכירו, ולא רק לאירופה.

<אריה גולדברג: היום זה כאן ומחר זה שם.

<אריה גולדברג: ובלחץ פיזי מתון ובזה שזה יישאר על סדר היום הציבורי אני חושב שאפשר לתקן את זה בכל המקומות כי כמו שאנחנו מכירים את זה, רוב הממשלות לא מעוניינות להיכנס לנושא הזה, זה רק מזיק להן.

<אריה גולדברג: אפשר לציין גם וציינו קודם את חברת הפרלמנט מגרמניה שאנחנו גם נפגשנו אתה לפני כמה חודשים אבל לצערנו לא הצלחנו.

<אריה גולדברג: אז גם העלינו בפניה - -

נחמן שי: סליחה, אתם נפגשתם עם חברת הפרלמנט - -

<אריה גולדברג: כן.

<אריה גולדברג: הוברכט.

<אריה גולדברג: אנחנו נפגשנו אתה עוד בסוף יולי וניסינו להסביר לה על דוח הבריאות של האו"ם והיא התעלמה ממנו כי כפי שידוע, דוח הבריאות של האו"ם מציג כמה חשוב הנושא של הבריאות לילד, זה שעושים לו ברית מילה.

<אריה גולדברג: אנחנו ניסינו להסביר לה באמצעות מתורגמן בשפה שלה שזה דבר שקיים כבר למעלה מ-5000 שנה, לפי דבריו של חבר הכנסת זאב, שהוא מוהל כבר הרבה הרבה שנים וברוך השם לא היתה תקלה בידו - -

נחמן שי: הוא עומד להתמנות כשגריר עכשיו - -

<קריאות: - - -

<עמנואל מהל: אנחנו מתנגדים למינויים פוליטיים.

<אריה גולדברג: - - אנחנו אמרנו לה שעשרות מיליוני ילדים במשך כל הדורות קיימו את מצוות ברית המילה כהלכתה וכזמנה, וברוך השם לא יצאה תקלה.

<אריה גולדברג: למרות זאת, פתאום הופתענו גם כמו כולם שפתאום יצא כזה דוח.

<אריה גולדברג: אני באמת מבקש מהכנסת שתמשיך וגם מיושב ראש הוועדה, שתמשיכו את הדבר הזה יחד עם משרד החוץ כי ראינו שזה עזר וסייע בגרמניה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לרב גולדברג.

יואל רזבוזוב: אנחנו ניתן את רשות הדיבור למר עודד וינר מהרבנות הראשית בישראל, מנכ"ל הרבנות.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<עודד וינר: תודה ליושב ראש.

<עודד וינר: כפי שנאמר כאן, אנחנו חוששים שלא מדובר דווקא בחשש גדול לשלום הילד אלא ישנם מניעים אחרים, כפי שציינו במשרד החוץ ואנחנו חושבים שישנם מניעים נוספים מאחורי הדברים האלה ולא בכדי.

<עודד וינר: יש פה כרסום זוחל.

<עודד וינר: הוזכר סקנדינביה, גרמניה, אפילו בניו-יורק היה ניסיון וצריכים לעצור את הניסיון הזה בעודו באיבו לפני שהוא יתדרדר לחקיקה או לדברים גרועים מאלה.

<עודד וינר: אני גם אאמץ את התכנית של חבר הכנסת הופמן לגבי הדיאלוג הבין-דתי.

<עודד וינר: אני לא יודע אם כולם מודעים לכך אבל הרבנות הראשית מקיימת דיאלוג בין-דתי אמיץ מאד הן עם הוותיקן והן עם הכנסייה האנגליקנית, הארכיבישוף מקנטרברי ואחרים.

<עודד וינר: הם פונים אלינו לא אחת בשאלות, מה ניתן לעזור בענין הזה ואנחנו נפעיל אותם בין לפני ביקור האפיפיור, שאגב, הוא כנראה כן יבקר במרץ.

<עודד וינר: בביקורי לפני שבועיים ברומא הסתבר שכנראה זו הכוונה שלהם אבל לא צריכים לחכות עד מרץ.

<עודד וינר: אנחנו נפעל בענין שהם יגיבו על כך כתגובה דתית לפני כן.

<עודד וינר: אני גם מציע, ישנו כנס גדול של רבני אירופה בעוד בדיוק כחודש בברלין והרבנים הראשיים יהיו שם.

<עודד וינר: אני אבקש שיעלו את הענין הזה על סדר היום וידברו.

<עודד וינר: אני מניח שהדבר יקבל הדים לא מעטים במיוחד כאשר הדבר ייעשה בגרמניה, שמשם יצאה הרעה הראשונה בנושא הזה.

<עודד וינר: כמובן זה חלק ממערך שלם, שחיטה ודברים אחרים וזה הוזכר.

<עודד וינר: אני, ברשות היושב ראש, הנחתי גם על שולחנך את המקור, רוצה לעבור לשלב הקצת ערכי במכתב שהכינו הבוקר לקראת הישיבה שני הרבנים הראשיים לישראל בנושא הזה.

<עודד וינר: אני, ברשותכם, אקריא לכם את המכתב, זה מכתב קצר:

<עודד וינר: ברית המילה מתבצעת מאז ומעולם על ידי מוהלים מומחים העושים תפקידם במקצועיות רבה והצער לנימול הינו מזערי וחולף.

<עודד וינר: " ישנו פה גם יושב ראש הוועדה, דוקטור שוסהיים.

<עודד וינר: לא מעט מחקרים נעשו בענין הזה ואפילו, מה שמדגישים הרבנים, לא יותר מניקוב האוזן לצורך עגיל.

<עודד וינר: דבר שבמועצת אירופה משום מה לא מתייחסים לזה שבגיל אפס הורים עושים לילדים, דבר שהוכח במחקרים רפואיים רבים, על אחת כמה וכמה שבגיל מבוגר, כפי שהציעו במועצת אירופה כאשר הילד יגיע לגיל מבוגר, שיחליט את זה בעצמו, הכאב והקושי גדולים יותר.

<עודד וינר: "ביודענו ובהכירנו שחרטתם על דגלכם את חופש הדת כסמל, אנו תמהים כיצד יתכן להתכוון ולחוקק חוק שפגיעתו בדת ישראל מהותית וקשה לעין שיעור.

<עודד וינר: אנו פונים אליכם בקריאה מעומק ליבנו, הסירו החלטה זו ומנעו מיד את יישומה בהמשך ביצועה כי בנפשנו הדבר".

<עודד וינר: על כך חתומים הרבנים הראשיים לישראל.

<עודד וינר: אנחנו כמובן גם כל ארגון יהודי שירצה עזרה, תמיכה, הנחייה והכוונה על ידינו, אנחנו ניתן את העזרה הזאת.

<עודד וינר: הכנסת, אם תרצה, גם דיברתי עם השגריר עודד בן חור, שאנחנו שנים רבות כבר בשיתוף פעולה הדוק ופורה אתו, מה ניתן לעשות.

<עודד וינר: מה שנאמר קודם, שלא ניתן, אנחנו נפרסם ואנחנו ערוכים לסייע בכל דבר כדי למנוע את הרעה הזאת ולעשות טוב לעם ישראל.

נחמן שי: מי יהיה בכנס בברלין חוץ משני הרבים הראשיים?

<עודד וינר: אנחנו מקווים ששניהם.

<עודד וינר: כרגע קרה משהו אז אנחנו לא יודעים.

<עודד וינר: היום הוא קם מהשבעה אז אנחנו מקווים שזה יתאפשר כי זה מיד אחרי ה-30 וכן הלאה.

<עודד וינר: בכל מקרה, הרב לאו בוודאי יהיה, אני אהיה שם וועד רבני אירופה, יהיו שם מאות רבנים מאירופה.

פנינה תמנו: גם מארצות הברית יגיעו רבנים?

<עודד וינר: לא, לא.

<עודד וינר: זה כנס רבני אירופה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: עודד, תרצה להגיד מילה?

<עודד בן חור: אם אפשר שניים שלושה דברים קצרים: בעקבות מה שאמרת ומה שנאמר כאן קודם, החיבור ביננו לבין יהודים ובין מוסלמים, בין אם זה הרבנות ובין אם זה ארגונים יהודיים לאומיים והעולם המוסלמי - החיבור מתבקש והוא טבעי ולו רק מספרית היות וגם המוסלמים מקיימים את המילה, אמנם בגיל יותר מאוחר, אבל גם בהם פוגע הדבר הזה.

<עודד בן חור: הדבר הטבעי היה לו הלכנו יחד.

<עודד בן חור: החיבור הוא גם בעל משמעויות פוליטיות ואחרות ולכן זה לא בדיוק נוצר.

<עודד בן חור: אנחנו צריכים לעזור לזה שזה יקרה אבל יש פה חובה לשום שכל משום שאם אנחנו עושים את זה בצורה בוטה על השולחן ורצים קדימה ואנחנו בפרונט, זה נראה אחרת מאשר לו היינו עושים את זה ביחד או טוב מזה אפילו, לו העולם המוסלמי היה נרתם ומבצע את מה שהיינו רוצים שיבצע.

<עודד בן חור: רק נקודה ערכית לגבי מה שנאמר במכתב: בירוקרטית, טכנית, פיזית, לא ניתן לבטל את ההחלטה הזאת.

<עודד בן חור: מה שמתבקש, ואת זה אנחנו רוצים לעשות ופה אני אגיד בשתי מילים, ברשותכם, ואשתדל להיות קצר זה להביא לא לביטולה של ההחלטה אלא להכניס בה תוכן חדש ושהיא תוסכם כשינוי מההחלטה הקודמת משום שלבטל את ההחלטה לא ניתן.

נחמן שי: זו החלטה חדשה.

<עודד בן חור: זו החלטה משודרגת או איך שתרצו והיא תעוקר מהתוכן הנוכחי והיא תקבל תפנית אחרת.

נסים זאב: למה אי אפשר לבטל את זה?

<עודד בן חור: לארגון הזה כמו לארגונים אחרים יש את הנהלים שלהם.

<עודד בן חור: יש להם את הפרוצדורות המסוימות.

<עודד בן חור: החלטה שהתקבלה לא יכולה להתבטל.

<עודד בן חור: יכולים לקבל החלטה - -

יואל רזבוזוב: אלה הנהלים ודיברנו על זה בהתחלה.

יואל רזבוזוב: נשארה הברירה עכשיו להכניס תקנה חדשה ואנחנו צריכים הסכמה.

יואל רזבוזוב: הבנו - -

<שלומית סופה: אדוני היושב ראש, אם אפשר הערה לפרוטוקול בהקשר למה שמר וינר אמר:

<שלומית סופה: אני מקווה שהמכתב שכתבו הרבנים הראשיים עדין לא נשלח כיוון שנראה לי שחלה פה איזו שהיא טעות וחבל שזה לא נעשה בתיאום אתנו, עם משרד החוץ - -

<עודד וינר: - - -

<שלומית סופה: - - מפני שהממוען הוא לא ון-רומפוי, שהוא נשיא המועצה האירופית שהיא אורגן, גוף של האיחוד האירופי ואינה קשורה כלל לנושא מועצת אירופה והאסיפה הפרלמנטרית.

יואל רזבוזוב: הערה נכונה.

יואל רזבוזוב: אם זה לא נשלח - -

<עודד בן חור: אם תרשו לי רק לסגור ולחבר בין הדברים: הדברים ברוחם פחות או יותר כבר נאמרו בשני מכתבים.

<עודד בן חור: א.

<עודד בן חור: היה הודעת דובר של משרד החוץ.

<עודד בן חור: היה מכתב של יו"ר הכנסת והיה מכתב של נשיא המדינה שאת התשובה לו קיבלנו מאדון ג'אגלנד, שהוא בעצם המזכ"ל של מועצת אירופה.

<עודד בן חור: לא קיבלנו מכתב מהמזכ"ל של האסיפה הפרלמנטרית ואנחנו גם לא נקבל משום שאנחנו יודעים מי האיש ואני מקווה שזה יכול להימחק מהפרוטוקול מה שאמרתי אבל יש לנו בעיה רצינית.

<עודד בן חור: נאמר בהתחלה שלא עלו אף פעם נושאים שהם כביכול קשורים לזכויות אדם.

<עודד בן חור: אנחנו רגילים, אמר חבר הכנסת נחמן שי, לעסוק בנושאים מדיניים.

<עודד בן חור: הייתי מציע לראות בהקשר הזה גם נגיעה מדינית, גם כוונות אחרות רחבות.

<עודד בן חור: אני אומר שזו מערכה.

<עודד בן חור: למה אני חותר?

<עודד בן חור: לשני דברים קצרים ואני מסיים.

<עודד בן חור: האחד, מרגע שקיבלנו את המידע הזה של מה שקרה במחטף רק כ-110 חברי האסיפה הפרלמנטרית מתוך כ-600 קיבלו את המחטף הזה לקראת סיום המפגש, בתחילת אוקטובר.

<עודד בן חור: זה קרה מיד, היתה הצבעה וזה נעשה מיד.

<עודד בן חור: אף אחד לא ידע מימין ושמאל, התורכים ניסו לעשות משהו ולא הסתייע בידם.

<עודד בן חור: להיפך.

<עודד בן חור: לא קיבלו את ההצעות שלהם לתיקון, קיבלו הצעות אחרות של אחרים, שזה עוד יותר מביך.

<עודד בן חור: כאשר נודע לנו הדבר הזה, החלטנו שיש שלושה ערוצים של פעולה: 1.

<עודד בן חור: משרד החוץ מה הוא עושה, ומשרד החוץ יכול ללוות גם את שני הערוצים האחרים.

<עודד בן חור: והשני, זה הכנסת שעליו אולי אגיד מילה אחת, חשבנו על ככה, על הדברים הבאים: האחד, מכתב של היושב ראש שיצא, התקבל, אנחנו מפיצים אותו.

<עודד בן חור: מכתבים של חברי המשלחת שלנו למועצת אירופה, לאסיפה הפרלמנטרית בראשותו של חבר הכנסת נחמן שי.

<עודד בן חור: מכתבים לראשי הסיעות כי מי שיכול להביא למהלך הבא שאותו אנחנו רוצים ליזום בינואר, ונדמה לי שהתייחסו לכך.

<עודד בן חור: הפעם הבאה שהמליאה של האסיפה הפרלמנטרית של מועצת אירופה מתכנסת זה סוף ינואר, לשם אנחנו רוצים להגיע כאשר יש כבר חתימות של חברי פרלמנט וגם לח"כים מותר לחתום, אגב.

<עודד בן חור: צריך מינימום של 20, לא ניכנס לפרוצדורה כי זה ארוך ומורכב אבל אנחנו רוצים באמצעות ראשי הסיעות של הסוציאליסטים ואחרים, יש כל מיני סיעות אירופאיות, הם ה"בורד", הם יכולים להחליט אם הנושא הזה יעלה להחלטה מחודשת או איך שנקרא לה, שתהפוך על פיה את הקודמת או תרחיב אותה ותעקר אותה מתוכן.

<עודד בן חור: זו מגמה שלנו של מכתבים, של הפניות אפילו טלפוניות, של פניות של יושבי ראש אגודות ידידות בכנסת - -

יואל רזבוזוב: בדיוק, הוצאת לי את המילה.

יואל רזבוזוב: אנחנו כולנו פה יושבי ראש אגודות ואנחנו צריכים לעשות טלפונים אחד אחד.

יואל רזבוזוב: אנחנו 120 חברי כנסת, להרים טלפונים.

פנינה תמנו: אדוני יושב הראש, אבל זו בדיוק הנקודה.

פנינה תמנו: הרי בסופו של דבר צריך באמת לעשות, אני ככה חושבת.

פנינה תמנו: אני מקווה שחוץ מהמפגש הזה היו מפגשים נוספים.

פנינה תמנו: אני לא יודעת אם היו מפגשים של הרבנים האירופאים יחד עם הרבנים הראשיים ועוד ארגונים יהודיים אבל אם צריך מעורבות של חברי כנסת, זה צריך להתחיל בתהליך של עבודה ופרקטיקה רצינית.

פנינה תמנו: אם אנחנו מדברים על זה שאי אפשר לחכות עד מרץ שהאפיפיור יגיע אז ברור מאליו שעד ינואר אנחנו צריכים להשיג כמה שיותר תוצאות.

פנינה תמנו: ואם רוצים כמה שיותר תוצאות כי יש לזה השלכות מדיניות ויש לזה השלכות הרבה יותר מרחיקות לכת, לי קשה מאד לשמוע את המכתבים שמוגשים לכל מיני אנשים שאנחנו צריכים להצדיק את דתנו בזה שיש 5000 שנה של ניסיון, בזה שיש מיליוני ילדים שעברו את זה.

פנינה תמנו: סליחה, אני חושבת שיש פה פגיעה ברורה בחופש הדת וצריך לחשוב גם על אלטרנטיבות של משפט.

פנינה תמנו: אולי באמת צריך לחשוב גם על אלטרנטיבות משפטיות, עם כל הכבוד לכללים של המועצה הזאת.

יואל רזבוזוב: אנחנו דיברנו על זה בהתחלה.

יואל רזבוזוב: תודה לחבר הכנסת פנינה תמנו-שטה.

נחמן שי: אני מציע לא לפנות לבית הדין הבינלאומי.

יואל רזבוזוב: חברים, בואו נתחיל לקצר כי יש עוד חברי כנסת שרוצים לדבר ואנחנו מוגבלים בזמן ויש לנו עוד ארגונים כאן.

<עודד בן חור: הדבר האחרון שרציתי להעלות מעבר למכתבים ומעבר לטלפונים.

<עודד בן חור: יושבי ראש אגודות הידידות עם המדינות הרלוונטיות, במיוחד הגדולות, שלהן יש את המשלחות הגדולות ביותר באסיפה הפרלמנטרית כמו גרמניה, צרפת, איטליה, צרפת, פולין.

<עודד בן חור: יש מדינות שיש להן מספר גדול והן אפקטיביות יותר.

<עודד בן חור: אגב, ציינת רשימה של מדינות.

<עודד בן חור: אתה יכול להרחיב אותה פי 2 או פי 3.

<עודד בן חור: יש הרבה מדינות ששם כבר מגששים אפשרויות של חקיקה וכבר שמענו כל מיני תגובות.

<עודד בן חור: הדבר האחרון הוא משלחות של חברי כנסת לפרלמנטים אירופאיים, לנסות להתחיל למנוע את הדברים האלה ובמקביל, אמרנו ניסיון רציני שמתחילים בו כבר עכשיו באמצעות השגרירויות שלנו, שעומדות עם חברי הפרלמנטים השונים באותן מדינות כדי להביא למספר מינימאלי של חתימות כדי להעלות את ההצעה לביטול או לשינוי בינואר.

<עודד בן חור: הבקשה האחרונה שלי, המשפט האחרון, חבר הכנסת נחמן שי, אנחנו היינו במשא ומתן כבר הרבה זמן, לא רק בענין של מועצת אירופה.

<עודד בן חור: אנחנו משתפים פעולה, לדעתי, בצורה מיטבית.

<עודד בן חור: ישנה מסקנה שצריך להיערך מראש וגם אם אנחנו לא יודעים בדיוק מה קרה כי זה בא בהפתעה, תמיד צריך להיערך ביחד והתקשורת עם הח"כים, תמיד צריך לשאוף לטייב אותה משום שפה, אולי בצד שלנו לפחות, זה נעשה בצורה די צולעת אבל, ופה המשפט האחרון ואני אסיים ברשותכם, ישנה חובה להבין שאלה זירות בינלאומיות בעלות משקל ומשמעות חשובים מאד ונוכחות חברי הכנסת חשובה לאורך רציף וקבוע של הזמן.

<עודד בן חור: בפעמים האחרונות לא היינו שם מכל מיני סיבות פוליטיות ואחרות, ואני לא נכנס אליהן.

<עודד בן חור: חשוב, חשוב, חשוב להיות שם.

יואל רזבוזוב: תודה רבה על הסקירה של היועץ המדיני לכנסת.

יואל רזבוזוב: אני לוקח על עצמי להוציא מכתב לכל חברי הכנסת.

יואל רזבוזוב: אנחנו כולנו נמצאים באגודות ידידות ואנחנו מכירים אנשים וחברים ממועצת אירופה.

יואל רזבוזוב: אני אישית מכיר כמה.

יואל רזבוזוב: אנחנו פשוט צריכים לעשות לובי מכיוון שהנושא הזה לא ניתן לפשרה.

יואל רזבוזוב: זה משהו מאד חשוב ונחוץ לנו, כעם היהודי, אז אנחנו צריכים לעשות פשוט לובי, כמו שאנחנו יודעים שכשאנחנו רוצים להעביר חוק כאן, בכנסת, אז אנחנו עושים טלפונים אחד אחד וזה בדיוק מה שאנחנו צריכים לעשות.

יואל רזבוזוב: בבקשה, אני רוצה לתת לרב יונתן גוטנטג מוועידת רבני אירופה רשות דיבור, בבקשה.

יואל רזבוזוב: חברים, בבקשה לנסות להיות קצת יותר קצרים כי אנחנו לא עומדים בזמנים.

<יונתן גוטנטאג: תודה על רשות הדיבור.

<יונתן גוטנטאג: אני אנסה לדבר בעברית אבל זו לא השפה הראשונה שלי.

<יונתן גוטנטאג: בעקבות מה שמר וינר אמר על הענין של הועידה בברלין בעוד חודש, ועידת רבני אירופה תתכנס כמו שמתכנסים כל שנתיים ועכשיו בברלין.

<יונתן גוטנטאג: מוזמנים לשם נציגים אלינו לדון בנושא.

<יונתן גוטנטאג: אבל הרי ענין הגנת העם היהודי על המילה, הרי יש לזה מקביל בהיסטוריה המודרנית.

<יונתן גוטנטאג: לפני כמה שנים או בשנים האלו אנחנו נאבקים על ענין השחיטה.

<יונתן גוטנטאג: ומה שהשחיטה לימדה אותנו הוא שצריך גוף בתוך הקהילות היהודיות עצמן בתוך אירופה, ויש גוף כזה.

<יונתן גוטנטאג: מקורו היה באנגליה, "שחיטהUK " ואחר כך הרחיבו את זה ל"שחיטה EU" ועכשיו מקימים אותו צוות "מילה".

<יונתן גוטנטאג: יש עכשיו "מילה UK" שיעבדו גם באירופה גם כן.

<יונתן גוטנטאג: אני אומר ש"מילה UK" יהיו בברלין בוועידה.

<יונתן גוטנטאג: וכדי לפעול בשטח האירופאי, מה שחשוב זה שכל הגורמים היהודיים הלוקאליים צריכים לעבוד עם נציג הפרלמנט האירופאי שלהם בתוך האזור שלהם.

<יונתן גוטנטאג: אז חשוב שהרבנים וראשי קהילות בשטח, לשתף פעולה אתם בגלל שהמנדט של כל חברי הפרלמנט האירופאי בא ממקורות הארץ שלהם.

<יונתן גוטנטאג: אז חשוב הקשר הזה בארץ שלהם.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

ישראל חסון: תגיד לכבוד הרב שאם הוא עד עכשיו לא עלה בגלל שהוא חשב שהעברית לא טובה, אז אתה יכול לעלות חופשי.

משה זלמן פייגלין: לא רק בגלל שהעברית היא טובה אלא משום שבבסיס האיסור הזה על ברית מילה ולפני כן על הכשרות עומדת אותה אנטישמיות ישנה - -

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת פייגלין, יש עוד כמה אנשים שרוצים לדבר, אנחנו לא עומדים בזמנים.

יואל רזבוזוב: בבקשה חבר הכנסת ליפמן.

דב ליפמן: תודה רבה כבוד היושב ראש.

דב ליפמן: אני רואה נציגים מכל מיני ארגונים ואני חושב שחשוב לשמוע אם יש איזה שיתוף פעולה בין הארגונים.

דב ליפמן: זאת אומרת, יכול להיות שדרך "מילה UK", יכול להיות שזאת הדרך אבל אני יודע שיש כל מיני ארגונים וכל אחד רוצה לעשות מה שטוב אבל האם יש אסטרטגיה, האם יושבים ביחד ויש שיתוף פעולה בין כל הנציגים כדי שאנחנו באותו תהליך.

דב ליפמן: ..

<דוד דהאן: יש רשימה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: ישנו כאן היועץ המדיני לכנסת, עודד בן חור, שאני מבין שהוא מוביל את הנושא.

יואל רזבוזוב: מי מטעמנו מוביל בכנסת?

יואל רזבוזוב: יש לנו את משרד החוץ בעולם - -

פנינה תמנו: אדוני יושב הראש, אני חושבת שחשוב שאם אנחנו מקיימים כזה דיון, שנשמע אם יש אסטרטגיה, אולי ממשרד החוץ - -

יואל רזבוזוב: לא, אנחנו שמענו אסטרטגיה של משרד החוץ ומה עושים - -

פנינה תמנו: לא, האם יש מטריה אחת שמרכזת את הפעילות היהודית?

יואל רזבוזוב: תשובה אנחנו שמענו ויש.

פנינה תמנו: יש?

יואל רזבוזוב: כו, מבחינת ישראל וחברי הכנסת אני הצעתי עוד משהו עכשיו אבל משרד החוץ והשגרירויות כן מוכנים.

יואל רזבוזוב: מבחינת הארגונים בעולם, לדעתי, הלוואי והיה לנו ארגון אחד שהיה לוקח את זה אבל לדעתי יש פה הרבה אינטרסים והיה לנו קשה לעשות את זה.

דב ליפמן: אני רוצה להמליץ שחשוב מאד שכמו שאנחנו עושים הסברה והתחלנו משהו, אני חושב שכדאי שיהיה מצב שכל הארגונים יעבדו ביחד וישבו ביחד ושתהיה אסטרטגיה איך ומה.

דב ליפמן: אני חושב שזה חשוב מאד כי בלי זה כל אחד עושה - -

<עודד בן חור: יש פעילות כזאת.

יואל רזבוזוב: יש פעילות ויש סנכרון בין הגופים?

יואל רזבוזוב: כי באמת, כמו שחברת הכנסת תמנו אמרה, שלא יהיו כפילויות.

יואל רזבוזוב: אותו מכתב יגיע לאותו נשיא של המועצה 30 פעמים, הוא פשוט יפסיק לעבור על זה במקום שיהיה אחד או שניים חריפים, שיהיה להם יותר תועלת.

יואל רזבוזוב: זו גם נקודה למחשבה.

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת נסים זאב, בבקשה.

נסים זאב: לא בכדי שדווקא יצא בפרשת השבוע על ברית המילה של אברהם, ואברהם בן 99 שנה במולו בשר ערלתו וישמע

נסים זאב: אל בנו בן 13 שנה במולו.

נסים זאב: אנחנו יודעים מהניסיון שלנו שאין כמעט ערבים שמלים בגיל 13 ואפילו פחות משבוע.

נסים זאב: אנחנו מקפידים על פי ההלכה 8 ימים אבל הערבים אפילו מתחת לכך והם יודעים שככל שהילד קטן, הכאב הוא ודאי אפסי באופן יחסי וגם הוא מתרפא הרבה יותר מהר.

נסים זאב: וגם מבחינה בריאותית אנחנו יודעים שהענין הזה חשוב ביותר.

נסים זאב: אני רוצה לומר שבמהלך כל הדורות, כשרצו לרדוף את עם ישראל קודם כל גזרו על מצוות המילה.

נסים זאב: שלא יהיה ספק, שיש מישהו שאולי חושב על זכויות הילד, טובת הילד.

נסים זאב: יש פה רדיפה וריח אנטישמיות שהולך ומחמיר ועולה בארצות אירופה ולכן, אני חושב שדווקא בנושאים האלה כמו שבנושאים אחרים נפגשנו עם האימאמים ועם אנשי דת ערבים-מוסלמים, יש דברים שהם שותפים לנו ולהם.

נסים זאב: ואני אומר לך, כשהם ידעו שבענין הזה יש שיתוף פעולה עם המוסלמים, הם לא יעזו, הם לא יתחילו כי הם יודעים שהאחוזים של המוסלמים באירופה, יש להם שם כובד משקל והם לא ינסו אפילו להתחיל אתם.

משה זלמן פייגלין: אבל הם כבר פתרו את הבעיה הזאת.

יואל רזבוזוב: אנחנו מכירים שהכוח היהודי אמנם יותר קטן אבל תמיד הכי חכם.

נסים זאב: אני אומר ששיתוף הפעולה חשוב במקרים האלה.

נסים זאב: אגב, גם בכנסת אנחנו משתפים פעולה בנושאים דתיים.

נסים זאב: גם אם מבחינה אידיאולוגית ונושאים פוליטיים - -

יואל רזבוזוב: אנחנו דיברנו על זה ויש שיתוף פעולה ולא נרחיב כאן בנושא אבל יש שיתוף פעולה.

נסים זאב: אני אסיים במשפט אחד: מזעזע אותי לחשוב שבמדינת ישראל כי כתב אשר נכתב בשם המלך, ונחתום בשם המלך אין להשיב.

נסים זאב: כאילו שזה מן פרשנדתא שהמלך אחשוורוש חתם על הצו שאי אפשר לחזור.

נסים זאב: אני לא מבין למה אי אפשר לחזור מצו ולשנות אותו ולקבל החלטה אחרת.

נסים זאב: אני חושב שזה הרבה יותר קשה לקבל החלטה נוספת על ההחלטה הקיימת מאשר לשנות אותה.

נסים זאב: אנחנו, ברוך השם, בכנסת כל פעם משנים החלטות.

יואל רזבוזוב: הסבירו לנו בהתחלה שישנם נהלים והלוואי ויכולנו לעשות את זה אבל הדרך היחידה עכשיו זה להכניס שינוי בהחלטה הקיימת.

נסים זאב: בכל אופן, אני אומר שחייבים להתארגן כמשלחת באופן יזום.

נסים זאב: אני חושב שיש פה משלחת שבקשר עם האיחוד האירופאי.

נסים זאב: אני, למשל, יושב ראש בנושא של יחסי ישראל-שוויץ.

נסים זאב: אפשר את כל האנשים שחברים בפרלמנטים השונים, את כל הקשרים שיש, קודם כל הנושא שחשוב לעם היהודי, בוודאי באירופה, שחלילה וחס הגזירה הזאת לא תצא לפועל.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת פייגלין, בבקשה.

משה זלמן פייגלין: תודה רבה.

משה זלמן פייגלין: ישנו ספר מרתק שאני ממליץ לכולם לקרוא אותו, שמרכז מכתבים ששלחו יהודי גרמניה אל הרייך החדש בתחילת שנות ה-30 בכל מיני ניסיונות להשפיע ולהקל מכל מיני חוקים.

משה זלמן פייגלין: זו סיטואציה שבה רואים את העצים אבל לא רואים את היער.

משה זלמן פייגלין: רואים את הגזירות אבל לא מזהים נכון את האסטרטגיה שמאחוריהן.

משה זלמן פייגלין: אני מזהה בדיון שמתקיים כאן עכשיו, אדוני היושב ראש, אולי עדין להבדיל אלף אלפי הבדלות אבל מבחינה עקרונית סיטואציה דומה.

משה זלמן פייגלין: אנחנו מדברים פה על איך אנחנו נשלח משלחות, איך נשנה את הגזירה, איך נוסיף תקנה בצורה כזאת או בצורה אחרת ולבטל תקנה אחרת ואנחנו מאבדים את התמונה הכוללת.

משה זלמן פייגלין: התמונה הכוללת, אדוני היושב ראש, רבותי חברי הכנסת, אורחים נכבדים, התמונה הכוללת היא שהמפלצת האנטישמית באירופה מרימה ראש.

משה זלמן פייגלין: והתשובה לתמונה הזאת, מעבר לכל ההצעות החשובות והמועילות שמופיעות כאן היא לא שתדלנות.

משה זלמן פייגלין: מדינת ישראל לא קמה כדי להשתדל שוב פעם אצל הפריץ.

משה זלמן פייגלין: מדינת ישראל קמה כדי להשיב מלחמה שערה.

משה זלמן פייגלין: מדינת ישראל מייצגת את הגאון היהודי, את האמירה המוסרית היהודית, את התרבות שכנגד.

משה זלמן פייגלין: אנחנו מלים ברית מילה משום שאנחנו מאמינים באלוהי אברהם יצחק ויעקב, שהוא יסוד המוסר.

משה זלמן פייגלין: הפולנים אוסרים את השחיטה מרוב רחמים.

משה זלמן פייגלין: האירופאים אומרים לנו, כן, האירופאים מאדמת אירופה שטבולה בדם רואים בזה חוסר הומניות למול בגיל שבעה ימים.

משה זלמן פייגלין: אנחנו צריכים מכנסת ישראל, מהמקום הזה, להפנות אצבע מאשימה אל האירופאים ולומר להם: רבותי, הנה פרצופכם האמתי.

משה זלמן פייגלין: אין גרמניה אחרת, אין אירופה אחרת, זה מה שאתם.

משה זלמן פייגלין: זה מה שלעניות דעתי אולי יחזיר את השד לבקבוק ויקל על שינוי המצב.

משה זלמן פייגלין: ומעבר לכך, משפט אחרון: יהודי אירופה חייבים לראות את הכתובת על הקיר.

משה זלמן פייגלין: אגב, לא רק האנטישמית אלא גם הכלכלית ולהבין שמקום כאן, בארץ ישראל ולא בשום מקום אחר.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת פייגלין.

יואל רזבוזוב: חשוב לציין שזו דעתו האישית.

משה זלמן פייגלין: בוודאי.

ישראל אייכלר: אדוני היושב ראש, תודה על עצם הקיום של הדיון הזה כי הוא דיון מאד מאד חשוב, למרות שנראה שאנחנו לא יכולים לקבל את הצעתו של חבר הכנסת פייגלין ולהפציץ את אירופה כמו שאנחנו לא יכולים להפציץ את איראן.

ישראל אייכלר: אנחנו יכולים לעשות מה שאפשר לעשות.

ישראל אייכלר: אז מה שאפשר לעשות זה לספר לאירופאים שכל היסוד של הדמוקרטיה, של העולם המודרני, היה חופש הדת שהיה הדבר החשוב ביותר.

ישראל אייכלר: כל זמן שלא היה חופש הדת לפני האמנציפציה, יכול היה כל פריץ וכל שליט לאסור ולחנך מחדש את היהודים וניסו את היוונים וניסו את זה כולם.

ישראל אייכלר: העולם המודרני בעידן החדש הכיר בזכות הקיום של חופש הדת, כל הדתות, בפרט של הדת היהודית שהיא דת יסוד גם לדעתם של המוסלמים והנוצרים, היא קדמה לכולם.

ישראל אייכלר: והברית זה הדבר הראשון בדת היהודית, זה דבר אקזיסטנציאלי, זה דבר קיומי.

ישראל אייכלר: כאשר הקדוש ברוך הוא כרת עם אברהם אבינו ברית, עצם הקיום של עם ישראל זה ברית המילה.

ישראל אייכלר: עצם הקיום של ארץ ישראל זה ברית המילה.

ישראל אייכלר: כתוב בזוהר הקדוש שאפילו לישמעאלים יש אחיזה בארץ ישראל בזכות ברית המילה.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, כל הטענה שהיו 400 שנה תורכים פה והישמעאלים השתלטו פה זה בזכות ברית המילה.

ישראל אייכלר: הווה אומר שברגע שהאירופאים פוגעים בברית המילה הם בעצם אומרים שלא יתקיים עם ישראל.

ישראל אייכלר: זה הדבר הראון וכמעט היחיד שכל עם ישראל שומר, ומי שלא שומר את ברית המילה בדרך כלל כבר לא מזדהה כיהודי.

ישראל אייכלר: לכן, אם האירופאים יבינו את זה, שבשבילנו זה בנפשנו, יש לי תחושה שזה יהיה.

ישראל אייכלר: אני רוצה לדבר גם על המחדל שלנו בענין.

ישראל אייכלר: יושב פה יושב ראש המשלחת הישראלית למועצת אירופה, חבר הכנסת נחמן שי, ושאלתי אותו האם ידענו?

ישראל אייכלר: האם משרד החוץ הודיע לך שיש איזו בעיה?

ישראל אייכלר: אני זוכר לפני שנה או שנתיים כבר שהיתה במועצת אירופה בעיה בענין השחיטה אז יצאה משלחת מהכנסת.

ישראל אייכלר: וכשהגענו לשם אמרו אז אמרו לאנשים: פה מדברים על עניינים מדיניים, מה פתאום אתה מדבר עם חברי פרלמנטים בענין השחיטה?

ישראל אייכלר: לא העליתי בחלום שמועצת אירופה תהיה זאת שעוסקת בענין ברית המילה.

ישראל אייכלר: יש פה איזה מחדל מדיני שיושב ראש המשלחת שלנו, נחמן שי, לא ידע בכלל ונניח שמשרד החוץ לא ידע מה קורה במועצת אירופה.

יואל רזבוזוב: קיבלנו תשובות שלא היתה להם שום אינדיקציה בנושא ואנחנו רוצים להאמין להם.

ישראל אייכלר: עושים את זה בפתאומיות?

ישראל אייכלר: לפי מה שאני מכיר את הסדרים שם, עודד, זה יכול לקחת שנים עד שעושים דוח - -

<עמנואל מהל: לא, לא.

<עמנואל מהל: אתה לא היית כשהבהרתי את זה קודם, בשני משפטים: היתה הצעת החלטה לגבי זכויות הילד.

<עמנואל מהל: נושא ברית המילה לא היה כלול בהצעת ההחלטה הזאת והוכנס ברגע האחרון.

ישראל אייכלר: הכניסו את זה בזכויות הילד, אני מבין.

ישראל אייכלר: אפשר עוד לתקן.

ישראל אייכלר: הדבר האחרון, וזה הכי חמור וזה הכי לא נעים.

ישראל אייכלר: פתחתי את הרדיו בגלי צה"ל בשבוע שעבר ביום שלישי בלילה, לשמוע חדשות באחת בלילה, ואני שומע שדרן שמדבר שם דברים נוראיים נגד הטקס האכזרי הפרימיטיבי של ברית המילה.

ישראל אייכלר: לא במועצת אירופה, בתחנה הצבאית של מדינת ישראל.

ישראל אייכלר: הוא לעג על הנימוק שבגלל שאברהם אבינו עשה את זה, גם אנחנו צריכים לעשות את זה.

ישראל אייכלר: אני כמעט התפלצתי ואמרתי: איך אני אבוא לגויי אירופה באיחוד האירופאי להגיד להם שזה דבר חשוב כשפה, בגלי צה"ל, מאפשרים.

ישראל אייכלר: זו לא פעם ראשונה - -

ישראל חסון: בפעם הבאה אתה לא חייב להישאר ער עד אחת בלילה, תשמע את זה גם בשתיים ב”צהר”ים.

ישראל אייכלר: אתה גם שמעת את זה?

ישראל אייכלר: חשבתי שיש איזה שדרן אולי שמשדר בלילה וזו דעתו.

ישראל אייכלר: זה הדבר הראשוני.

ישראל אייכלר: אם אנחנו לא נבין את הענין של ברית המילה - -

יואל רזבוזוב: אני חושב שהרוב, 99.9% אנחנו כאן, הישראלים, העם היהודי, אנחנו מבינים את החשיבות.

יואל רזבוזוב: אז אם יש תמיד את הקיצוניים לכל דבר ויש להם איזו התבטאות בנושא, אני לא חושב שזה משקף את כלל הציבור.

יואל רזבוזוב: אנחנו יושבים וללא ספק אנחנו מסכימים אתך כולם.

ישראל אייכלר: זה מה שאני מבקש מיושב ראש הוועדה, שהדבר הראשון שתחנה צבאית של מדינת ישראל ששולחת אנשים למסור נפשם בשביל המדינה ידבר על הסרת העורלה כאכזריות ופרימיטיביות, זה דבר שקודם כל נמנע בעצמנו פה בארץ ואחרי זה נצא למועצת אירופה.

יואל רזבוזוב: אנחנו נבדוק את זה.

יואל רזבוזוב: אני בטוח שיש לזה היבטים משפטיים על חופש הביטוי ועל דמוקרטיה אבל אני מסכים אתך שאנחנו כולנו צריכים להיות פה כוח אחד בשביל למנוע את זה.

ישראל אייכלר: עוד משפט אחד: בחוק של חופש הביטוי, פגיעה ביסודות האמונה של הזולת זה דבר בלתי חוקי גם מבחינת חופש הביטוי.

ישראל אייכלר: אין לך פגיעה יותר גדולה ברוב מאזיני וכמעט כל מאזיני גלי צה"ל מאשר לדבר נגד ברית המילה בבוטות ובזלזול כזה.

יואל רזבוזוב: אנחנו נבדוק את זה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לטל רבינא, נציג איגוד הארגונים היהודיים באיחוד האירופאי.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<טל רבינא: תודה רבה.

<טל רבינא: כמה הערות קצרות אבל קודם כל, יש לאיגוד הארגונים היהודיים באירופה אסטרטגיה שהיא לא פועלת כמטרת נקודה אלא לאורך כל הזמן כי הפעילות הזאת, כפי שגם נאמר על ידי אנשים שונים מסביב לשולחן, היא פעילות עם אפקט דומינו.

<טל רבינא: הגברת שהגישה את הדוח, חברת הפרלמנט הגרמני, עשתה את זה לאחר שנכשל הניסיון לאסור את המילה בגרמניה.

<טל רבינא: צריך לזכור שזה קשור גם באותם ארגונים שפעילים בענין השחיטה שהוזכרה כאן.

יואל רזבוזוב: רגע, זאת אותה אחת שניסתה גם לאסור את המילה?

<טל רבינא: זו גברת מאותה תנועה שהנהיגה והחלה את הענין.

<טל רבינא: חשוב להבין שיש כאן מלחמת ערכים וההדרה, אין מילה אחרת, ההדרה של היהודים וגם של המוסלמים בהקשרים האלה של השחיטה הכשרה שלנו והחלל המוסלמי וגם בענין של ברית המילה הם תולדה של הדרה על ידי גורמים לכאורה ליבראליים.

<טל רבינא: זאת אומרת, אם דובר פה קודם אנטישמיות או לא, קטונתי מלקבוע את הנסיבות אבל חשוב להבין שאנחנו מדברים כאן בתופעה אחרת שלא ידעו בעבר.

<טל רבינא: כלומר, הנימוקים לפעילות, תרצו לקרוא לזה הצטדקות, תרצו לקרוא לזה הסברים, באים הפעם לא כאנטי-יהודיים אלא בשם איזה שהם ערכים אוניברסליים של שלום הילד.

<טל רבינא: אם תשימו לב, ומי שקרא ובחן על מה הצביעו אותם 85 אנשים ועוד 15 נמנעו, הכותרות היו למרות שהמילה של הזכרים היא בפנים, הכותרות היו מילת הנקבות, מילת הבנות.

<טל רבינא: כך שחשוב להבין שאין כאן יכולת בכלל לפעול כנגד יוזמה כזאת או אחרת.

<טל רבינא: יש אפקט דומינו שהוא גם גיאוגרפי.

<טל רבינא: כלומר, לאחר שארגון מרכז רבני אירופה עשה עבודה יוצאת מן הכלל בהולנד למשל, והצליח להסיר את הרעה ואחר כך תרם ועזר לפעילות בגרמניה, שהביאה בסופו של דבר לביטול פסק הדין, באו אותם אנשים, במקרה הזה אותה חברת פרלמנט אירופאי מגרמניה שהיתה חברה באותה תנועה שחוללה את הפעילות הזאת בסופו של דבר בגרמניה ומצאה את הדרכים.

<טל רבינא: ולכן, כדי להיות גם אופרטיבי, אני חושב שמעבר לכל מה שנאמר פה ונכון בהקשר לפעילות של הכנסת ופעילות של אגודות הידידות למיניהן, חשוב מאד לזכור קודם כל שזו מערכה מתמדת.

<טל רבינא: זה לא משהו ספציפי כרגע ומחר זה נרדם.

<טל רבינא: יש תנועות, בין אם זה הירוקים ובין תנועות שמתכנות בשמות של זכויות אדם לכל ההטיות הראשוניות של הפועל הזה, שממשיכות ומתמידות בענין הזה ולכן, העשייה שלנו חייבת להיות כוללת.

<טל רבינא: הייתי זורק כפפה דווקא לחברי הכנסת שנחשבים יותר ליברלים למצוא את הנתיבים לקולגות שלהם בפרלמנטים האירופאים ולהבהיר שאחד העקרונות של הליברליזם הוא הפלורליזם, ואתה לא יכול להפסיק להיות ליברל ברגע שזה משהו מתנגש עם ערכיך.

<טל רבינא: לכן, חשוב מאד שתתבצע עבודה מאד יסודית בין המפגשים של מועצת אירופה, במדינות השונות.

<טל רבינא: להזמין אותם לכאן, לגשת ולהתארח שם.

<טל רבינא: החשיבות היא קריטית.

<טל רבינא: זו מלחמה ערכית שבסופו של דבר מדירה אותנו.

<טל רבינא: אתייחס להערת היושב ראש ובזה אסיים: כבר בתחילת הפרשה איגוד הארגונים היהודיים באירופה פנה לכל מי שפועל בזירה, לא רק ליו"ר הכנסת, חברי כנסת שונים ונשיא המדינה וכמובן משרד החוץ באמצעות המשלחת לאיחוד אלא גם לכל הארגונים האחרים גם בהקשר של ברית המילה וגם בהקשר של השחיטה בבקשה לשתף פעולה.

<טל רבינא: כולם מכירים את הבדיחה שבית הכנסת ההוא נבנה רק כדי שאליו אני לא אכנס.

<טל רבינא: אנחנו נשארים עם היד מושטת.

<טל רבינא: כל מי שרק רוצה לשתף פעולה, אנחנו חושבים שזה ענין קיומי לעם היהודי כל עוד הוא באירופה ולכן, צריך כולנו להתגבר, להתעלות מעבר לאגו ולהצטרף לפעילות.

<טל רבינא: תודה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: אנחנו נזדקק לשיתוף פעולה.

יואל רזבוזוב: רשות הדיבור לדוקטור מנפרד קרסטנפלד, חבר הנהלה ויושב ראש לשעבר של המרכז הירושלמי לענייני הציבור והמדינה.

<מנפרד גרסטנפלד: אדוני היושב ראש, כבר נרמז פה שהבעיה הרבה יותר רחבה.

<מנפרד גרסטנפלד: בא ניקח את המספרים.

<מנפרד גרסטנפלד: יש 4 סקרים באירופה על איך עמים אירופאים רואים את מדינת ישראל.

<מנפרד גרסטנפלד: ב-9 מדינות נעשו סקרים ונשאל שם: האם מדינת ישראל היא מדינה נאצית?

<מנפרד גרסטנפלד: נשאל שם האם מדינת ישראל משמידה את העם הפלסטיני.

<מנפרד גרסטנפלד: המדינה הכי חיובית מ-9 המדינות כלפי מדינת ישראל היא איטליה.

<מנפרד גרסטנפלד: 38% מהאיטלקים חושבים שאנחנו משמידים את הפלסטינים.

<מנפרד גרסטנפלד: 38% מהנורבגים חושבים שאנחנו עם נאצי.

<מנפרד גרסטנפלד: 39% מההולנדים חושבים ככה.

<מנפרד גרסטנפלד: 41% מההונגרים חושבים ככה.

<מנפרד גרסטנפלד: 42% מהאנגלים חושבים ככה.

<מנפרד גרסטנפלד: 48% מהגרמנים חושבים ככה.

<מנפרד גרסטנפלד: - -

יואל רזבוזוב: הבנו את הסטטיסטיקה.

<מנפרד גרסטנפלד: לא, לא הבנת, תסלח לי.

יואל רזבוזוב: השאלה לאיזה כיוון אתה מביא אותנו.

<מנפרד גרסטנפלד: - - בא תן לי לתת לך את המספר האחרון: 63% מהפולנים חושבים שאנחנו משמידים את הפלסטינים.

<מנפרד גרסטנפלד: משרד החוץ - -

נחמן שי: אתה חושב שברית המילה קשורה בכל הדברים שאתה מדבר עליהם?

נחמן שי: אני שואל אותך האם זה קמפיין נגד העם היהודי באירופה?

נחמן שי: לא, כי אפשר להגדיל את הממדים של הענין ולתת לזה אופי שבכלל לא נוכל להתמודד עם זה כי זה יעסוק בדברים בסיסיים.

נחמן שי: אנחנו מנסים למקד את הענין בנושא המסוים הזה ולכן, הסקרים שלך לא עוזרים לצורך הענין.

נחמן שי: יכול להיות שהיתה פה אפילו מקריות מסוימת ובמהלך כזה או אחר יכולנו למנוע את זה.

נסים זאב: אבל הוא אומר שהבסיס הוא אנטישמי.

נסים זאב: איך אנחנו מתגברים על זה?

יואל רזבוזוב: בואו נקצר.

<מנפרד גרסטנפלד: - - אם אתה לא רוצה להתמודד עם השורש ומנכ"ל משרד החוץ בנוכחות של כמה אנשים ממשרד החוץ אמר לי שהוא לא מאמין למספרים למרות שזה מחקרים שאין קשר ביניהם והם כולם נותנים אותן תוצאות.

<מנפרד גרסטנפלד: אם אתה לא מתמודד עם הבעיה הכללית, בנוסף לבעיה הפרטנית שאתה מתמודד אתה עכשיו זה חוזר לך דרך הדירקטיבה של האירופאים מפני שגם בה יש אפליה ברורה.

<מנפרד גרסטנפלד: היא חוזרת לך בכל מיני פרלמנטים כמו בפרלמנט ההולנדי השבוע, כאשר היה דוח על ידי גוף ממשלתי להדק את הקשרים עם חמאס ולהחליש את הקשרים עם מדינת ישראל.

<מנפרד גרסטנפלד: כל זה תלוי בבסיס הזה שכל זה נעשה באקלים שבו יש דעה נפשעת על מדינת ישראל באירופה העכשווית.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת מיכאלי, בקצרה.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, אני מתנצל שלא הייתי פה בתחילת הדיון כי הייתי בדיונים אחרים.

אברהם מיכאלי: יש הערה כללית שאנחנו מקבלים לפני שאנחנו באים לפרלמנט האירופי, לא להבליט שם את הנושא של הקשר עם הדת.

אברהם מיכאלי: רוב חברי הפרלמנט, ולא משנה אם הם ליברלים או לא, הם מנסים כל הזמן לנתק את הקשר של הפעילות שלהם עם הדת.

אברהם מיכאלי: כל ניסיון שלנו לבוא ולהתחנף אליהם ולהגיד להם שאנחנו מבקשים טובות, לדעתי זאת לא צריכה להיות השיטה.

אברהם מיכאלי: אנחנו צריכים כן לבוא אליהם ולדבר אתם בשפה הפרלמנטרית בשיתוף הפעולה שלנו כדי שהם יבינו שאם הם תומכים בדברים האלה, באינטרסים הכוללניים גם להם יש מה להפסיד מולנו, ולהם יש אינטרסים מולנו בכללים הפרלמנטרים עכשיו.

אברהם מיכאלי: אני כרגע לא נכנס להיסטוריה של עם ישראל במשך מאות שנים - -

יואל רזבוזוב: נכנסו.

אברהם מיכאלי: אני לא נכנס אבל תמיד אפשר היה למצוא שגלים כאלה כל הזמן היו וניסו להוביל בסוף עם הגל הזה, חלילה, להשמדה של העם היהודי כי ברית מילה לא תהיה ועם ישראל לא מתקיים במובן היהודי.

אברהם מיכאלי: לכן, אני כן מבקש מהחברים שפועלים באירופה, ויש כמה ארגונים ונחמן מכיר אותם, אנחנו פועלים בכל מיני פעילויות משותפות.

אברהם מיכאלי: אנחנו כן צריכים לשבת אתם ולהגדיר להם את זה כנושאים שזה לא רק דת.

אברהם מיכאלי: שלא יקשרו את זה ויגידו: אנחנו נגד מדינת ישראל ואנחנו פוגעים בעניינים יהודיים.

אברהם מיכאלי: זה לא ככה.

אברהם מיכאלי: מה שהמומחה פה ציטט, הסקרים האלה לא מפתיעים אותנו.

אברהם מיכאלי: לצערנו, כל עוד אנחנו בולטים בצורה חיובית זה מוציא להם את העיניים, מה לעשות?

אברהם מיכאלי: לכן, אם היום זה התחיל בהולנד ומחר זה יעבור לגרמניה ובסוף אני לוקח את הגוף הכי גדול שיש היום באירופה, הפרלמנט האירופאי, שם יש אווירה אנטי-דתית נגד מדינת ישראל.

אברהם מיכאלי: לא צריך להסתיר את זה וצריך להודות בזה.

אברהם מיכאלי: אנחנו, כקבוצות שמגיעות לאירופה, צריכים לקבל את ההדרכה הנכונה איך להתמודד עם חברי הפרלמנט שם כי הם בסוף קובעים את המדיניות באירופה כולה.

יואל רזבוזוב: אני הגדרתי את זה בהתחלה שזה באמת לא רק ענין דתי.

יואל רזבוזוב: אנחנו חושבים שזאת מסורת, אנחנו העם היהודי וזה משהו שעשינו ומשהו שנעשה כך שזו הדרך.

יואל רזבוזוב: בבקשה, חבר הכנסת מקלב.

אורי מקלב: תודה רבה לך אדוני היושב ראש.

אורי מקלב: אני רוצה להודות לך על עצם הדיון ביום הזה, כשהכנסת פותחת את מושב החורף.

אורי מקלב: זה מראה את חשיבות הענין וכפי ששמת את זה בכותרת רק שלא דנו בזה על אף שההחלטה היתה קודמת בגלל שלא היה פרלמנט.

אורי מקלב: אני חושב שיש לנו שני תפקידים: קודם כל, פעילות שלנו בענין הזה.

אורי מקלב: אנחנו לא צריכים רק לסמוך על הארגונים שנעשים.

אורי מקלב: הם עושים עבודה מאד חשובה אבל אנחנו גם צריכים לפעול, על אף שזה רחוק מאתנו, בכל הכלים הפרלמנטריים ומשרד החוץ והמשלחות והארגונים שיש לנו כדי לפעול בכל תוקף בנושא הזה.

אורי מקלב: יחד עם זה ללוות וגם לחזק את כל הארגונים שפועלים בענין הזה.

אורי מקלב: כאן צריכה להיות אחדות.

אורי מקלב: צריך לשמוע שכולם בדעה אחת בענין הזה, כולל הפרלמנט הזה גם כן.

אורי מקלב: כולם בדעה אחת ולא משנה איפה הם נמצאים על המפה הפוליטית מכיוון שאי אפשר לברוח גם מעצם הצגת הנושא וגם בסגנון ובאווירה שיש.

אורי מקלב: אנחנו צריכים לפעול בהסברה בענין הזה אבל יחד עם זה אי אפשר להתעלם מהנושא האנטישמי שיש פה.

אורי מקלב: אם בנושא השחיטה ידענו שיש אנשים שהצטרפו למאבק הזה מבורות וחוסר ידיעה, מהצד הזה של צער בעלי חיים וכולי, ושהיום יש התפתחויות והשחיטה נעשית, המתת הבהמות נעשית בצורה אחרת ולכן, השחיטה כאילו מצטיירת כמעשה ישן ולא מתקדם, במקרה הזה יש בו אך ורק, בנושא של ברית המילה, לא בגלל שטוענים שיש היום דברים אחרים אלא אנחנו יודעים שהחלק שעומד מאחורי זה זו המלחמה בעם היהודי אבל בוודאי ביהודים עצמם ולכן, אנחנו צריכים לעורר את עצמנו.

אורי מקלב: יש לנו טבע קצת שהנושא הזה מתכהה ואולי נחלש המאבק.

אורי מקלב: אנחנו צריכים להגביר את המאבק.

אורי מקלב: אנחנו צריכים לחזק את עצמנו ולחזק את האחרים, שדווקא בימים האלה ודווקא בגלל העובדה הזאת אנחנו צריכים לחזק ולתגבר את המאבק.

אורי מקלב: אני חושב שאתה התחלת בענין הזה ואנחנו צריכים להמשיך ולעשות את זה בכל האפיקים שיש לנו.

אורי מקלב: תודה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: חברים, אני מבין שאת הדיון הזה קשה לעשות בשעה וחצי, יש כאן הרבה אמוציות וזה נושא מאד מאד חשוב וכאוב אבל אנחנו חייבים להצטמצם כי יש לנו רבע שעה.

יואל רזבוזוב: אז מעכשיו, אני מבקש מהדוברים להיות תכליתיים, קצרים ולענין.

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת יעקב אשר, בבקשה.

יעקב אשר: אני באמת לא אוסיף על דברי חבריי, במיוחד של חבר הכנסת מקלב.

יעקב אשר: אני רק שואל האם מעבר לקטע של הפרלמנט שלנו, האם גם הממשלה, האם נמצאים כאן נציגים של משרד החוץ?

יואל רזבוזוב: יש נציגים ממשרד החוץ, יש פה יועץ - -

יעקב אשר: כי מאד מאד חשוב שהדברים האלה יעברו מעבר לה”צהר”ה הדקלרטיבית, שהיא חשובה בפני עצמה.

יעקב אשר: מבחינתנו זה קו אדום - -

נחמן שי: לא מדובר בסוף על ה”צהר”ות.

נחמן שי: תהיה פה עבודה מדינית שמשרד החוץ יצטרך לעשות אותה עם ארגונים יהודים במקביל - -

יעקב אשר: זאת בדיוק השאלה שרציתי לשאול, שאולי לא ידעתי את זה קודם אבל להפוך את זה לחלק כמו שיש לפעמים.

יואל רזבוזוב: היום זה הדבר הכי חשוב שלנו.

יואל רזבוזוב: הגדירו כאן על הקיום של העם שלנו - -

יעקב אשר: בדיוק.

יעקב אשר: אנחנו נלחמים על הזהות שלנו, ואם הקו האדום הזה לא ייעצר שם הוא פשוט יזוז בכל פעם עוד ועוד אחורה, ולזה אנחנו לא נוכל להסכים.

יעקב אשר: תודה רבה אדוני.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: רשות הדיבור לרב ניר ורגון, יועץ ארגון רבני “צהר” בממשלה.

יואל רזבוזוב: בבקשה.

<ניר ורגון: שלום.

<ניר ורגון: מה שרציתי לומר, גם אני אדבר בקצרה.

<ניר ורגון: דיברו פה הרבה על האסטרטגיה כפלי חוץ ואני מרגיש שאין לי הרבה מה לתרום בנושא הזה.

<ניר ורגון: אני חושב שהדיון הזה של מועצת אירופה מגלה לנו כמה אנחנו צריכים להיות זהירים בכל מיני חקיקות שלנו פה, בכנסת ישראל.

<ניר ורגון: יש לנו פה חקיקות לפעמים של צער בעלי חיים והיה פה קודם הרב דב ליפמן, לגבי הנושא של כבד אווז וכל מיני חוקים.

<ניר ורגון: אנחנו מחוקקים פה ואנחנו צריכים לדעת שבאירופה מקשיבים, באירופה אורבים לנו ואנחנו צריכים לעשות כל דבר בזהירות שמתבקשת בכל חקיקה שאנחנו עושים אותה בצער בעלי חיים וזכויות ילדים.

<ניר ורגון: לדעת שהעולם אורב לנו וקשוב לדעת מה אנחנו עושים, ואם אנחנו נותנים להם רעיונות חדשים, חס ושלום, הם יכולים לעשות אתם כל מיני דברים.

<ניר ורגון: דבר שני - -

אורי מקלב: אם הבנתי נכון, אתה נגד החקיקה של הרב ליפמן.

<ניר ורגון: הרב דב ליפמן התחיל בחקיקה הזאת והיא התמתנה.

<ניר ורגון: אני חושב שההתמתנות הזאת היתה מתוך ערנות למה שיכול להיוולד מזה.

<ניר ורגון: אני חושב שהערנות הזאת מתחזקת לאור מה שאנחנו רואים עכשיו במועצת אירופה.

<ניר ורגון: זה דבר ראשון.

<ניר ורגון: אני יודע שיש פה חברי כנסת חרדים גם בנושא של השטריימלים ושועל וכולנו מכירים את הדברים האלה.

<ניר ורגון: אנחנו צריכים מאד להיזהר.

<קריאה: חוק הפרוות.

<ניר ורגון: כן, חוק הפרוות.

<ניר ורגון: - - דבר נוסף שאני רוצה לומר, שגם בתוך הארץ, אמנם בשולי השוליים, יש ארגונים שמפיצים כל מיני דברים נגד ברית המילה והדברים האלה מאד מאד חמורים.

<ניר ורגון: אנחנו, בארגון רבני “צהר”, יש לנו מיזם חדש כפי שיש לנו גם בנושא של נישואים.

<ניר ורגון: אנחנו מכשירים מוהלים שהם בקיאים מאד בצד הרפואי וגם בצד ההסברתי.

<ניר ורגון: הם מסבירים לזוגות שבאמת מתוך תמימות חושבים שזה צער וזה פוגע וכל מיני דברים כאלה.

<ניר ורגון: מאד חשוב להסביר את הנושא הזה בכל המקומות שזה מנהג שנהג תמיד.

<ניר ורגון: יש בו ערכים יהודיים וזהות יהודית מצד אחד וומצד שני, מאד חשוב לדעת את הדברים ולהסדיר אותם בכל במה אפשרית.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: בבקשה, מזכ"ל הסוכנות היהודית ג'וש שוורץ.

<ג'וש שוורץ: תודה רבה אדוני היושב ראש.

<ג'וש שוורץ: אנחנו כמובן מאד מודאגים מהתופעה.

<ג'וש שוורץ: אנחנו קושרים את זה גם לענין של השחיטה.

<ג'וש שוורץ: מבחינתנו יש פה משהו מאד מאד אנטישמי.

<ג'וש שוורץ: יושב ראש הסוכנות, נתן שרנסקי, פועל באופן אישי בענין בביקוריו באירופה.

<ג'וש שוורץ: הוא מעלה את זה מול הממשלות ומול הקהילות.

<ג'וש שוורץ: אתמול הוא חזר משבדיה, שם הוא האלה את זה גם בפני הקהילה היהודית וגם בפני הממשלה בשבדיה.

<ג'וש שוורץ: אנחנו חושבים שזה באמת נושא, כמו שנאמר כאן, של כל העם היהודי ולא רק של מדינת ישראל ולכן, חשובה מאד ההתגייסות של העם היהודי.

<ג'וש שוורץ: אנחונו כמובן שותפים למאמץ וגם שליחינו וגם הפעילות שלנו מול הקהילות היהודיות בעולם.

<ג'וש שוורץ: יושב פה לימיני יושב ראש צוות משימה נגד אנטישמיות של הסוכנות יעקב חגואל, ובטח גם הוא ירצה להתייחס לזה.

יואל רזבוזוב: יעקב חגואל בבקשה, התייחסות קצרה.

<יעקב חגואל: תודה.

<יעקב חגואל: בוקר טוב לכולם.

<יעקב חגואל: ראשית, אני נפעם, אדוני היושב ראש, מכמות חברי הכנסת שהגיעה לישיבה.

<יעקב חגואל: 13 חברי כנסת.

<יעקב חגואל: אני יושב פה בהרבה דיונים וזה מאד מרשים.

<יעקב חגואל: אני חושב שמצביעים ברגליים וזה מאד חשוב.

<יעקב חגואל: אני, לצערי, פותח כל בוקר באירועים אנטישמיים שאני מקבל על שולחני מתוקף תפקידי.

<יעקב חגואל: אני רוצה להגיד לכם שאני לא מופתע, עם כל הכבוד למשרד החוץ.

<יעקב חגואל: אני לא מופתע מעצם ההצעה ומעצם זה שההחלטה הזאת עברה.

<יעקב חגואל: קורה משהו באירופה בעשור האחרון.

<יעקב חגואל: אני לא מדבר על לפני 70 שנה אלא על העשור האחרון.

<יעקב חגואל: קורה משהו באירופה ואני לא רוצה לזרוק נתונים לאוויר אבל אנחנו מדברים על עשור מאד אלים באירופה בכל נושא האנטישמיות.

<יעקב חגואל: אני לא מופתע שאותה חברת פרלמנט העלתה את זה כי היא לא הצליחה בתוך המגרש הביתי שלה כי אנחנו כאן, גם מכנסת ישראל וגם בעם היהודי בכלל, עשינו מעשים והצלחנו להילחם נגד המעשה הזה - -

יואל רזבוזוב: שאלה, בדיעבד, האם ידעת - -

<יעקב חגואל: לא, לא ידעתי.

<יעקב חגואל: אני לא אומר שידעתי אבל אני אומר שאני לא מופתע מעצם המעשים.

<יעקב חגואל: אני לא מופתע מעצם האווירה שקורית היום באירופה.

<יעקב חגואל: אני לא מופתע ממה שקורה בהונגריה, אני לא מופתע ממה שקורה ביוון וממה שקורה באוקראינה ואנחנו רואים שהדברים קורים בתוך הפרלמנטים ולא רק ברחוב - -

יעקב אשר: אבל אני שואל אותך, היושב ראש: בעצם, אם אני מבין נכון, האם יש לנו את הכלים לזהות את הדברים האלה כשהם מתחילים, כשהתהליך מתחיל עוד לפני שהוא מגיע לפרלמנט.

יעקב אשר: אולי שם לראות מה הכלים שיש לכם כדי לטפל בדברים בעודם קטנים.

<יעקב חגואל: אני חושב, ופה אני בהחלט חושב אחרת ממשרד החוץ ומנציגי משרד החוץ שיושבים בחדר הזה ואני הקשבתי היטב למה שאמרו נציגי משרד החוץ.

<יעקב חגואל: הם לא הזכירו את המילה "אנטישמיות", וכשהם הזכירות אותה הם אמרו שזה לא אנטישמיות.

<יעקב חגואל: אז אני מודיע לכם שלדעתי ולדעת ראשי הקהילות היהודיות באירופה מדובר על מעשים אנטישמיים.

<יעקב חגואל: זה חלק מהאווירה שקורית היום באירופה וזה צריך להיות ברור גם למשרד החוץ הישראלי.

<יעקב חגואל: משרד החוץ הישראלי צריך לפעול נגד הענין הזה ויש מחלקה למאבק באנטישמיות במשרד החוץ וחבל שהנציג שלה לא נמצא כאן היום, ולדעתי לא במקרה.

<יעקב חגואל: צריך להפעיל את הענין הזה גם במשרד החוץ הישראלי ולא רק הקהילות היהודיות באירופה ולא רק הארגונים כמו "הסוכנות היהודית" וכמו הרבנים, שכולם אומרים "המלך עירום" ומשרד החוץ מבין את זה כנראה אחרת.

<יעקב חגואל: משפט מסכם: אני מבין שצריכים להיות איזונים בין זכויות הילד לבין הפולחן הדתי.

<יעקב חגואל: אני לא מבין איך אפשר לנקב חורים באוזניים של ילדות ולהגיד שזה בסדר ולמהול ילדים זה לא בסדר.

<יעקב חגואל: זאת אנטישמיות, אנטישמיות, אנטישמיות.

יואל רזבוזוב: תודה על הדברים.

יואל רזבוזוב: מנכ"ל הקונגרס היהודי, בבקשה.

<שמואל גרונדוורג: תודה רבה, אני אדבר בקצרה.

<שמואל גרונדוורג: קודם כל, תודה רבה ליושב ראש והוועדה על עצם קיום הדיון החשוב הזה.

<שמואל גרונדוורג: אני אצמצם לגמרי את מה שתכננתי להגיד מחוסר זמן אבל אני רוצה רק להתייחס לענין של המאמץ המשותף ושיתוף הפעולה.

<שמואל גרונדוורג: אני מחזק ותומך במה שנאמר פה גם על ידי היושב ראש וגם ידידי, עמי מל, ממשרד החוץ, שחשוב מאד שיהיה פה באמת מאמץ משותף.

<שמואל גרונדוורג: שזה לא יהיה רק מדינת ישראל נגד אירופה ונגד העולם.

<שמואל גרונדוורג: זה באמת חשוב וזה צריך להיות מאמץ של העולם היהודי.

<שמואל גרונדוורג: אנחנו באמת, הארגון שלנו, הקונגרס היהודי העולמי, שאנחנו מייצגים באופן רשמי קהילות יהודיות בכ-100 מדינות, אנחנו עובדים בכל קהילה שהיא חברה שלנו, ישCommunities” “Member ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם ראשי הקהילה המקומיים כי אחרת זה לא עובד.

<שמואל גרונדוורג: באמת יש סנכרון אבל כמובן שאנחנו קוראים לשפר את הסנכרון במיוחד עם מדינת ישראל.

<שמואל גרונדוורג: יש תקדימים לזה גם עם משרד החוץ וגם עם מוסדות אחרים וגם עם הכנסת ואנחנו עושים את זה ואנחנו צריכים לעשות את זה.

<שמואל גרונדוורג: אני רוצה להתייחס לענין של הכלים: היושב ראש אמר בהתחלה שחשוב מאד למנף את כל הכלים הדיפלומטיים שיש והאחרים.

<שמואל גרונדוורג: אז כשמדובר בארגונים כמו הארגונים שלנו, יש לנו כל מיני כלים.

<שמואל גרונדוורג: למשל, אנחנו מפעילים קבוצה של פרלמנטרים יהודים ברחבי העולם ויש פה חברי כנסת כמו חבר הכנסת שי, שאנחנו לפני שנתיים, בכינוס הגדול, עמי מהל שהוא אחד המארגנים אתנו, מכנסים קבוצות של פרלמנטים יהודים ברחבי העולם שגם יכולים למנף את השפעתם - -

יואל רזבוזוב: קבענו לעשות את זה.

יואל רזבוזוב: תקצר ותתמקד.

<שמואל גרונדוורג: - - בסדר, אני רק נוגע במספר ערוצים של כלים שאנחנו יכולים למנף.

<שמואל גרונדוורג: נשיא הארגון שלנו, רונאלד לאודר, גם נפגש פגישות דיפלומטיות ברמות הכי גבוהות ואנחנו מעלים את הנושאים האלה.

<שמואל גרונדוורג: שוב, זה צריך להיות בתיאום ובסנכרון עם מדינת ישראל אבל חשוב שאנחנו, בחלק מהמקרים, שאנחנו נהיה ה"פרונט" של הדבר הזה כי זה ענין יהודי ולא רק ענין של ישראל מול העולם.

<שמואל גרונדוורג: גם בענין הבין-דתי למשל, הנשיא שלנו, רונלאלד לאודר, נפגש עם האפיפיור לפני חודש וחצי והעלה את הנושא של השחיטה בפולין.

<שמואל גרונדוורג: בעקבות הפגישה, האפיפיור קרא לבדיקה ספציפית של איזה קרדינל בנושא ובאמת הענין הזה עלה ו - -

יואל רזבוזוב: אנחנו שמחים על העזרה של כולם.

יואל רזבוזוב: כמובן, כל מי שרוצה ויכול להירתם, אנחנו נשמח.

<שמואל גרונדוורג: - - אני אסיים: המסר שלי הוא שאנחנו רוצים ביחד, חשוב שנמנף את כל הכלים האלה ושנעבוד בצורה מסונכרנת ורק ככה אנחנו יכולים להתגבר.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: היועץ המדיני לכנסת, שאלה קצרה קצרה.

<עודד בן חור: משפט: היות ושמי במשתמע שורבב גם כאן - -

נסים זאב: סליחה אדוני היושב ראש, חשוב שדוקטור שוסהיים ידבר.

יואל רזבוזוב: הוא ידבר אחרי.

יואל רזבוזוב: הוא הדובר הבא.

<עודד בן חור: משפט אחד לגבי האנטישמיות: אני לא אמרתי שזה לא אנטישמי.

<עודד בן חור: עצרתי בעדי להגיד לאורך כל הדיון משפט אחד כי נאמר על ידי אחד מהדוברים, מחברי הכנסת, שבשנים האחרונות האנטישמיות מרימה את ראשה.

<עודד בן חור: לי לא זכור מתי הראש היה למטה.

יואל רזבוזוב: תודה על ההערה.

יואל רזבוזוב: דוקטור שוסהיים מרכז הוועדה לפיקוח על המוהלים, בבקשה.

<אלי שוסהיים: כבוד היושב ראש, אני חייב להגיד לכם שהמחוקקים הראשונים בהיסטוריה היו חז"ל, התנאים והאמוראים.

<אלי שוסהיים: אף על פי שהם באמת הביאו גזירות וחוקים אבל הם ידעו שיש להם מגבלה.

<אלי שוסהיים: המגבלה היחידה היתה שאין גוזרים גזירה שהציבור לא יקבל.

<אלי שוסהיים: לכן, אני מזדהה מאד עם מה שאתה התחלת, כבוד היושב ראש.

<אלי שוסהיים: אם אנחנו נגיד בפה מלא שהדבר הזה לא ילך וכל עם ישראל ימשיך לקיים את זה, זאת גזירה שהעם לא יקבל, זאת באמת התרופה היחידה שאני מאמין שזה באמת ימנע את כל החוקים האלה.

<אלי שוסהיים: ככה הבינו חז"ל, אפילו שבאמת עסקו בדברים רציניים ביותר, ידעו שלא גוזרים דבר שהציבור לא יקבל.

<אלי שוסהיים: אם באמת כל העם היהודי יידע שאת הדבר הזה, מאז אברהם אבינו, קיימו אפילו אלה שרחוקים מהיהדות, בוודאי הם יבינו את הרמז שזה לא כדאי להם להתעסק עם זה.

יואל רזבוזוב: נכון מאד.

יואל רזבוזוב: אני אמרתי בהתחלה שלא נקבל את הגזירה הזאת אבל נשתמש קודם כל בכלים דיפלומטיים.

נסים זאב: סליחה אדוני היושב ראש, רק שאלה קצרה לדוקטור שוסהיים: האם אי אפשר להכין מסמך מבחינה בריאותית, מבחינה רפואית - -

<אלי שוסהיים: לא, לא.

<אלי שוסהיים: אני אומר שזאת מצווה מבלי להכניס נושאים רפואיים.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.

יואל רזבוזוב: חבר הכנסת נחמן שי, משפט לסיום.

נחמן שי: גם אם רואים בהחלטה הזאת אלמנטים אנטישמיים, לא הייתי מציע לפתוח עכשיו במסע בנושא אנטישמי.

נחמן שי: יש גופים שעוסקים בזה כל הזמן וימשיכו לעסוק בכך.

נחמן שי: אנחנו חייבים להתמקד בהחלטה הזאת.

נחמן שי: שמעתי את דברך, עודד וגם של דוברים אחרים פה.

נחמן שי: אם נתחיל בזה לא נגיע להחלטה הזאת, זה ברור שלא.

נחמן שי: אנחנו צריכים כמו בפינצטה לברור מכל המכלול הזה את הנושא המסוים הזה ולהוריד אותו.

נחמן שי: אחר כך, במקביל, נעסוק בשנאת יהודים לאורך הדורות, שהיא עולה ויורדת ואתה אומר שהיא אף פעם לא יורדת ואף אחד לא מתכחש לזה אבל בואו נתמקד בזה כי זו החלטה רעה, מזיקה, שעלולות להיות לה השלכות וכדאי להילחם בה, ולהילחם בה באינטנסיביות בזמן הקרוב.

נחמן שי: אני שמח שכל החברים פה שותפים לכך וזה מה שאנחנו הולכים לעשות.

יואל רזבוזוב: תודה רבה לחבר הכנסת שי.

יואל רזבוזוב: חברים, לסיום, אני באתי מהספורט ובספורט מסמנים מטרה.

יואל רזבוזוב: יש לנו עכשיו "אולימפיאדה" וזה למנוע את ההחלטה הזאת.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים לעשות הכל, להתמקד.

יואל רזבוזוב: אנחנו עושים המון דיונים בנושא ההסברה בתפוצות, בנושא האנטישמיות - -

יעקב אשר: אני מקווה שההצלחה פה תהיה יותר מאשר באולימפיאדה...

יואל רזבוזוב: יפה.

יואל רזבוזוב: היו לנו כמה הצלחות ואני באמת מקווה שתהיה הצלחה יותר טובה מהאולימפיאדה.

יואל רזבוזוב: יפה אמרתם.

יואל רזבוזוב: חברים, אנחנו נתמקד.

יואל רזבוזוב: אני באמת רואה שיש פה נכונות לשיתוף פעולה גם מצד הארגונים וגם מצד המדינה, הממשלה וחברי כנסת.

יואל רזבוזוב: אמרתי שאקח על עצמי להוציא מכתב לכל חברי הכנסת שיתחילו להפעיל לובי.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, אם אנחנו רוצים להעביר חוק, אנחנו מתקשרים או עושים שיחות אחד אחד עם חברי הכנסת וכך אנחנו צריכים לעשות עם חברי הפרלמנט האירופי.

יואל רזבוזוב: אנחנו לא נקבל את הגזירה הזאת ונעשה את כל המאמצים הדיפלומטיים.

יואל רזבוזוב: אם לא ילך במאמצים הדיפלומטיים, בכל זאת אנחנו נמשיך לקיים, כי זאת המסורת שלנו.

יואל רזבוזוב: זה בסיס הקיום לעם היהודי וזה מה שיהיה.

יואל רזבוזוב: תודה רבה.