הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת החוק בעניין השוויון בנטל ולהסדרת מעמדם של תלמידי הישיבות, כנסת 19, פרוטוקול מספר 5, 2013-08-05 10:00

איילת שקד: בוקר טוב, תודה לכל מי שבא.

איילת שקד: הישיבה של היום, של הוועדה לחוק הגיוס, תעסוק בנושא תעסוקת החרדים.

איילת שקד: כידוע, על-פי הצעת החוק הנוכחית, בגיל 22 עם כניסת החוק יקבלו פטור בעצם כל החרדים.

איילת שקד: מדובר בעשרות אלפי חרדים שבעצם תיפתח בפניהם האופציה לצאת לשוק העבודה, לעזוב את הישיבות, לקבל פטור מהצבא ולצאת לשוק העבודה.

איילת שקד: הפחד שלנו, של כולנו, זה שאותם אנשים יפלו למקבלי קצבת הבטחת הכנסה, שזה דבר שהוא לא טוב להם ולא טוב למדינה.

איילת שקד: ולכן משרד הכלכלה הקים מינהלת, שכל מטרתה עידוד תעסוקת חרדים והכנת אופציות לחרדים שירצו לעזוב את הישיבות ולהיכנס למעגל התעסוקה.

איילת שקד: נמצא אתנו שר הכלכלה נפתלי בנט והסמנכ"לית מיכל צוק במשרדו שאחראית על התחום, וביקשתי מהם לתת סקירה לחברי הוועדה ולארגונים השונים שרוצים לשמוע.

איילת שקד: בבקשה.

נפתלי בנט: בוקר טוב.

נפתלי בנט: אנחנו עומדים בערב ראש חודש אלול, זה ערב חודש הסליחות.

נפתלי בנט: ובישראל יש לנו נטייה לעשות וידוי על הלב של השני, כל אחד מתוודה על הטעויות של השני, אבל באווירה הזאת אני רוצה לומר משפט ואז להיכנס לעניין עצמו.

נפתלי בנט: אנחנו אומרים בחודש הזה "השיבנו ה' אליך ונשובה חדש ימינו כקדם", זאת אומרת לחדש את הימים כמו בימי קדם בגן עדן.

נפתלי בנט: אתם יודעים, בגן עדן עדיין לא אכלנו מעץ הדעת אז לא ידענו להבדיל בין טוב ורע, אז למה אנחנו רוצים לחדש את הימים שלנו לימים שלא ידענו להבדיל בין טוב לרע?

נפתלי בנט: מה ההיגיון באיחול כזה?

נפתלי בנט: הרב קוק אומר שבגן עדן לפני שאכלנו מעץ הדעת חשנו את ההבדל בין טוב לרע אבל לא ידענו את ההבדל.

נפתלי בנט: אז היום אנחנו נורא יודעים וכל אחד יודע לשלוף טיעונים הכי מבריקים כנגד השני.

נפתלי בנט: ובעצם האמירה פה היא לחזור להבנה הבסיסית מה טוב, מה רע, ומטרת הוועדה הזאת ומטרת כל החוק הזה זה לעשות טוב, זה לחבר את הציבור החרדי לתוך הקהל הישראלי אבל עם שמירת הייחוד של כל קהילה וקהילה.

נפתלי בנט: אני אספר רק מאתמול, פגשתי קבוצה של 15 ראשי מרכזי תעסוקה לחרדים.

נפתלי בנט: אני צריך לומר פה את האמת, הם מתארים כרגע איזושהי ירידה מסוימת בהגעה של חרדים לאותם מרכזים, בגלל האווירה הכללית שקיימת.

נפתלי בנט: אז אני קורא מהשולחן הזה לכולנו להוריד את כל הדיאלוג הווכחני.

נפתלי בנט: עכשיו אנחנו צריכים להפשיל שרוולים, להתחיל לעבוד ולקלוט את החרדים, גם לשוק התעסוקה, גם לצבא, גם לשירות הלאומי.

נפתלי בנט: קודם כול, אני רוצה לברך את חברי הוועדה ואת יושבת-ראש הוועדה חברת הכנסת איילת שקד.

נפתלי בנט: כבר שנים אני רואה חשיבות עליונה לשילוב החרדים בתעסוקה, מבחינתי אפילו יותר חשוב משילובם בצבא.

נפתלי בנט: זו אחת המטרות של הממשלה, אבל מבחינתי כשר הכלכלה שאחראי על התעסוקה, זו מטרת על במשרד שלי.

נפתלי בנט: שילוב חרדים בתעסוקה, קודם כול נותן יתרון לפרט עצמו ושובר את מעגל העוני הבין-דורי.

נפתלי בנט: ובוודאי מבחינת המשק כולו, ברור היה שהיינו במצב לא בר-קיימא, ברור שכש-30% מתלמידי כיתה א' הם מהמגזר החרדי זה לא בר-קיימא שיהיה מגזר שהוא לא משולב בתעסוקה.

נפתלי בנט: עכשיו, אומנם אנחנו דנים היום באוכלוסיית היעד של הגברים שהם מקבלי הפטור, אבל אנחנו גם לא מזניחים את שאר האוכלוסייה החרדית, שזה הנשים ומי שעזב את הישיבות והמבוגרים יותר.

נפתלי בנט: כל התפיסה שתוצג לכם היום מבוססת על שלוש רגליים.

נפתלי בנט: נושא אחד זה נושא התשתיות: פיזית, לאן אותו חרדי מגיע – מרכזי הכוון, מרכזי מידע, באינטרנט, בטלפון, הרחבת מפתח.

נפתלי בנט: מי שלא מכיר מרכזי מפתח זה מעיןOne Stop Shop, שאותו חרדי או חרדייה מגיעים אליהם, זה קיים היום בבני-ברק, זה קיים בירושלים וזה קיים בכמה וכמה מוקדים בארץ.

נפתלי בנט: אנחנו צריכים להגדיל את זה פי כמה וכמה בגודל כדי להיות מסוגלים לקלוט.

נפתלי בנט: הנושא השני זה יצירת ביקוש, יצירת ביקוש אצל המעסיקים.

נפתלי בנט: לא יעזור לנו שהמון חרדים יבואו לבקש עבודה אם לא יהיה מי שיקבל אותם.

נפתלי בנט: זה אומר שאנחנו צריכים לייצר מסלולי תעסוקה ועידוד ותמרוץ של מעסיקים, כי צריך לומר את האמת: היום אם יגיע חילוני וחרדי בעלי כישורים זהים, סביר להניח שיקבלו את החילוני ולא את החרדי.

נפתלי בנט: ככה זה.

נפתלי בנט: אנחנו מבינים, בגלל המראה, בגלל הריחוק התרבותי וכו'.

נפתלי בנט: אנחנו צריכים לנפץ את תקרת הזכוכית הזאת עבור המעסיקים, כי פעם שהם יתחילו לעבוד עם החבר'ה, הם יראו כי טוב וכבר לא נצטרך לתמרץ.

נפתלי בנט: התמרוץ הוא גם תמרוץ כספי, כלכלי, איזשהו אחוז מהמשכורת לתקופה מסוימת, גם נעשה קמפיין בעניין הזה, וגם לעזור לגשר על הדברים הספציפיים, אם זה כישורי עבודה, אנגלית וכו', אז אנחנו כממשלת ישראל ומשרד הכלכלה נלווה ונכשיר על חשבוננו את אותם חרדים שנקלטים לעבודה בתחומים האלה.

נפתלי בנט: והנושא השלישי זה טיפול בפרט.

נפתלי בנט: דיברנו על תשתיות, דיברנו על יצירת ביקוש, הדבר השלישי זה לטפל בפרט בתחום הכשרות מקצועיות, סדנאות.

נפתלי בנט: אנחנו עובדים עכשיו גם לראשונה בהיקפים לא מבוטלים עם שוברים.

נפתלי בנט: הרעיון בשובר הוא שבא חרדי, אומר: אני רוצה ללמוד הנדסאות חשמל, אנחנו נותנים לו פתק, שובר, עם זה הוא הולך ובוחר בשוק החופשי, על חשבוננו הוא פודה את השובר והולך ללמוד.

נפתלי בנט: היתרון בשיטת השוברים, זה נותן לנו את האפשרות לעשות scale up להיקפים מאוד גדולים, בלי שאנחנו צריכים לייצר תשתיות והוצאות מבניות גדולות.

נפתלי בנט: אנחנו גם עושים שת"פ עם לימודים אקדמיים.

נפתלי בנט: גם אפשרות דרך השירות האזרחי, במקביל לשירות האזרחי, להקצות חלק מהשעות השבועיות ללימוד מקצוע.

נפתלי בנט: יש לי כמה דגשים שאני רוצה לבקש מכם כחברי הוועדה.

נפתלי בנט: קודם כול, בעיני אסור לדחות את גיל הפטור של תקופת הביניים מעל מה שזה כבר עכשיו.

נפתלי בנט: ככל שהם יוצאים בגיל יותר מאוחר לשוק היכולת שלהם להשתכר בעבודה טובה, למצוא עבודה טובה לאורך כל חייהם, היכולת הזאת נפגמת, גם כי יש להם יותר ילדים אז אין להם זמן, הם צריכים לקיים, הם לא יכולים להקדיש הרבה זמן ללימוד וכל הנטל הזה.

נפתלי בנט: לכן ככל שמוציאים לשוק התעסוקה בגיל צעיר יותר כך ייטב לנו בתחום התעסוקה.

נפתלי בנט: זה מאוד מאוד חשוב הדבר הזה.

נפתלי בנט: עכשיו, עוד דבר אני רוצה לברך.

נפתלי בנט: במהלך הלימודים בישיבה התלמיד מחויב ב-45 שעות לימוד שבועיות.

נפתלי בנט: ההסדר החדש קובע שמתוכם הוא יוכל להקצות 15 שעות ללמוד הכשרה מקצועית, השכלה והכוונה, כל עוד זה לא אקדמי.

נפתלי בנט: אנחנו גם על זה צריכים להתלבש.

נפתלי בנט: נושא נוסף שנראה פטור, ואני גם על רוצה לברך, כל בסיס התוכנית, המכניקה של התוכנית נובעת מהיכולת שלנו לאתר שאותו יוסי כהן הוא בעל פטור.

נפתלי בנט: ובשביל לקבל את זה, בשביל לדעת מי מצוי בפול הזה, בבריכה, אנחנו צריכים לקבל מהצבא את תעודות הזהות.

נפתלי בנט: כל התוכנית מבוססת על אותן תעודות זהות, גם מבחינת תמרוץ המעסיקים והכשרות לאותם חבר'ה.

נפתלי בנט: הנושא לכאורה פטור אבל צריך לעגן את זה בחוק.

נפתלי בנט: הצבא הולך להקים בקו"ם חרדי כדי לקלוט את כל החבר'ה האלה, ולנו יהיו שמה נציגים ודוכן שלנו כדי להכשיר.

נפתלי בנט: וזה גם תקף לשירות האזרחי-לאומי, ועכשיו אני רוצה לדבר על זה.

נפתלי בנט: עד עכשיו דיברתי על התעסוקה, אני רוצה לדבר על השירות האזרחי.

נפתלי בנט: קודם כול, כרגע המסגרת החוקית שאנחנו פועלים בתוכה, יש בעצם חוק שירות אזרחי משמר.

נפתלי בנט: הרי "חוק טל" פג, החוק הזה עוד לא נכנס לתוקף, כרגע הבאנו לממשלה ואישרנו הארכה ובעצם אנחנו נמצאים בתקופת ביניים עד נובמבר עם חוק אזרחי משמר.

נפתלי בנט: להערכתי אתם תסיימו והכנסת תסיים את חקיקת החוק עוד לפני, אבל זה תקף עד לנובמבר, כך שאנחנו לא בוואקום.

נפתלי בנט: במקביל לחוק שירות ביטחון שמעגן את השירות בצבא, אני הבאתי לאישור בקריאה ראשונה במליאה ועכשיו לוועדה את הצעת חוק השירות האזרחי לתלמידי ישיבות.

נפתלי בנט: ההצעה הזאת מבנה בחקיקה ראשית את כל העקרונות המרכזיים, והיא אחד המסלולים האפשריים לחרדים.

נפתלי בנט: היא מטפלת במסגרת השירות, תנאי השירות, סוגיית ההכשרות, משך השירות.

נפתלי בנט: בגדול היא מקבעת מה שכבר היה קיים, אם כי יש כבר כמה שינויים.

נפתלי בנט: השינוי המשמעותי זה הארכת משך השירות ב-50%.

נפתלי בנט: עד היום היה אפשר 40 שעות שבועיות למשך שנה או 20 שעות שבועיות למשך שנתיים, עכשיו זה יהיה 30 שעות שבועיות לשנתיים או 20 שעות שבועיות לשלוש שנים, זאת אומרת הגדלנו את היקף השירות ב-50%.

נפתלי בנט: יש גם מסלול לשירות אזרחי משמעותי יותר, בדרך כלל בתחומים הביטחוניים של משטרה, מכבי אש וכו', שזה 36 שעות שבועיות, והשכר לאותו משרת יהיה 75% מהשכר בתומכי לחימה.

נפתלי בנט: אז אני בונה הרבה על המסלול הזה, זה מסלול נורא אטרקטיבי, זה כבר לא רק בתפקידי מינהלת ותפקידים פקידותיים.

נפתלי בנט: ככל שאנחנו נראה בעין חרדים משרתים בתפקידים משמעותיים, ככה זה יהיה מעין נבואה שמגשימה את עצמה.

נפתלי בנט: זאת אומרת, צריך לייצר מסה קריטית ואז הם כבר יגיעו להערכתי בהמוניהם לאותו דבר, ובלבד שלא נשים אותם בתפקידים מצ'וקמקים, שנשים אותם בתפקידים משמעותיים באותם מקומות.

נפתלי בנט: המכשול המרכזי זה הלהבות הגדולות שקיימות.

נפתלי בנט: כולנו, מה שאמרתי בפתיחה, די, נגמר הסיפור הפוליטי, עכשיו אנחנו צריכים להפשיל שרוולים, להיכנס לעבודה עניינית.

נפתלי בנט: ואני משוכנע שהוועדה פה על כל מרכיביה מכל המפלגות תהיה ועדה מאוד עניינית.

נפתלי בנט: יצא לי לפני חודש לפגוש בערך 70-60 צעירים חרדים ערב גיוס לשירות האזרחי.

נפתלי בנט: הם נכנסו בי, הייתה פגישה מאוד קשה.

נפתלי בנט: אני שמח על הפגישה כי הקשבתי להם, והם באמת סובייקטיבית, לא משנה עכשיו מי אשם במה, הם כרגע בתחושה סובייקטיבית שכולם רוצים להרע להם, להתנכל להם.

נפתלי בנט: זה לא ככה, אף אחד לא רוצה, אבל האחריות גם עליהם וגם עלינו לייצר אווירה שתאפשר את הדבר הזה.

נפתלי בנט: אני גם רוצה לדווח לכם: אני הנחיתי את שר-שלום ג'רבי, ראש מינהלת השירות האזרחי-לאומי שהחל מנובמבר כל משרתי השירות האזרחי-לאומי החרדים יעברו הכשרת חירום מול רשות חירום לאומית, רח"ל.

נפתלי בנט: וזה הולך לקרות, זה כבר בתוקף, הם יעברו הכשרות למצב חירום.

נפתלי בנט: זה לא סוד שתרחיש הייחוס הלאומי זה מלחמה שהעורף זו החזית ואנחנו נראה חלילה פגיעות משמעותיות בעורף, ולכן היכולת בעורף לתפקד בשעת חירום היא יכולת קריטית.

נפתלי בנט: אז יהיו לנו אלפי צעירים שממילא פזורים על פני הארץ, אנחנו נעביר אותם הכשרה, הם יסופקו למינהלת בכל עיר ועיר ובעת אירוע הם יבואו, יתייצבו, יגידו: אני לפקודתך, אני יודע לעשות ככה וככה.

נפתלי בנט: וכולם יעברו את ההכשרה.

<יהודה דובדבני: במסגרת העורף?

נפתלי בנט: רשות חירום לאומית.

<שר-שלום ג'רבי: לא דרך צה"ל.

נפתלי בנט: לא דרך צה"ל.

נפתלי בנט: פנינו לפיקוד העורף, לא הייתה שמה היענות לדבר הזה, לכן פנינו דרך רח"ל ושמה יש היענות.

איילת שקד: זה שווה בדיקה, כי השר גלעד ארדן כן מעוניין בזה.

נפתלי בנט: הנושא הזה בהחלט שווה בדיקה.

איילת שקד: שר-שלום, השר ארדן מעוניין בזה, אז זה שווה בדיקה אתו.

<שר-שלום ג'רבי: ישבנו עם האנשים שלו, עם אבי דוד, מי שהיה עד עכשיו ממלא מקום למנכ"ל משרד פיקוד העורף, והוא ראש חירום לאומית והוא בהחלט רוצה להרים את הכפפה.

<שר-שלום ג'רבי: פנינו לאלוף פיקוד העורף – הוא סרב לשתף פעולה, הוא טוען שהוא מתעסק רק עם חיילים וזה בסדר גמור.

איילת שקד: אז אני יודעת שהשר ארדן מעוניין בשירות האזרחי לפיקוד העורף, אז דברו.

<שר-שלום ג'רבי: מאה אחוז.

נפתלי בנט: הדבר השני שאני רוצה להציע היום זה את אותם חבר'ה חרדים שעברו הכשרה, שהם ייכנסו למאגר המילואים של צה"ל.

נפתלי בנט: צה"ל יוכל להשתמש או לא להשתמש בהם כרצונו, אבל שוב אם אנחנו עושים שינוי תפיסתי ומבינים שהמלחמה הבאה היא מלחה בעורף, זה בעיני חבל מאוד לפספס את השימוש במה שיהיה רבבות חרדים שיעברו כישורי מד"א, כישורי חירום שונים, אז אני פה מעלה את ההצעה הזאת.

נפתלי בנט: לסיכום, כרגע יש לנו עד נובמבר בתחום השירות האזרחי-לאומי במסגרת החוקתית.

נפתלי בנט: עד אז אתם חייבים, אני מקווה ואני מפציר בכם וביושבת-ראש הוועדה, לטוס קדימה עם הדבר הזה.

נפתלי בנט: ככל שנגמור מהר יותר עם החוק ייטב למדינת ישראל.

נפתלי בנט: אני מאוד אופטימי בתחום התעסוקה.

נפתלי בנט: אני רואה את האירוע הזה כאירוע היסטורי, ממש אירוע היסטורי שמה שהממשלות האחרות פחדו לעשות, והנה אנחנו עושים את זה.

נפתלי בנט: ואם נסת

נפתלי בנט: כל אחורה עוד עשר שנים ונראה שהחברה החרדית משרתת אבל בעיקר עובדת ובאחוזים גדולים, גם הגברים החרדים חוזרים לעבוד בהיקפים שהם עבדו בשנות ה-70, בשיעורים שהם עבדו, עשינו היסטוריה ולטעמי ממש הצלנו את מדינת ישראל.

נפתלי בנט: אז אני מאחל לכם המון הצלחה במשימה החשובה הזאת.

איילת שקד: טוב, תודה רבה.

איילת שקד: נעבור למיכל.

<מיכל צוק: בוקר טוב לכולם.

<מיכל צוק: אני חושבת שהסוגיות המרכזיות שהן הבסיס לתוכנית תעסוקה שאנחנו עכשיו מגבשים ומקדמים, השר נגע בהן בעיקר הנושאים.

<מיכל צוק: ואני כן רוצה גם לפרט שיהיה בפניכם בעצם את ההיערכות שלנו ומה אנחנו מתכננים לעשות.

אלעזר שטרן: רק אם אפשר שתציגי את עצמך.

<מיכל צוק: מיכל צוק, משנה למנכ"ל וממונה על התעסוקה במשרד הכלכלה.

<מיכל צוק: חשוב לי להגיד, שבעצם מה שאנחנו עושים קודם כול זה מתכננים, אבל אנחנו באמת יודעים שהתוכנית היא בסיס לשינויים, כי באמת אף אחד לא יודע איך המציאות תהיה.

<מיכל צוק: ואנחנו מנסים לפרוס את התשתיות ואת הכלים שלנו ככה שנוכל לתת מענה גמיש, ממוקד וטוב לכל תרחיש שלא התממש בפועל.

<מיכל צוק: אז באמת בשלב הראשון כמה דברים שנוגעים לסעיפי החוק.

<מיכל צוק: חלק מההסדרים שקשורים לתחום התעסוקה מצויים בעצם במסגרת הצעת החוק שמונחת ונידונה לפניכם, ואני מיד אפרט אותם, וחלק מהם מעוגנים בהחלטת הממשלה.

<מיכל צוק: מבחינת סעיפי החוק שנוגעים לתעסוקה, הסעיפים הרלוונטיים הם סעיף 26ח(1) לחוק המוצע, שמדבר על זה שבעת דחיית השירות של תלמיד הישיבה, כפי שציין השר שהוא אמור ללמוד בישיבה 45 שעות בשבוע, עד 15 שעות בשבוע מתוך אותן 45 שעות אנחנו נוכל לאפשר לו ללמוד תוכנית שהיא הכשרה תעסוקתית, בעצם מגוון רחב של נושאים והכשרות מקצועיות כאלה ואחרות שמטרתן לקדם אותו ולגשר על הפערים שקיימים היום לגברים החרדים הצעירים כדי לקדם אותם לעולם העבודה.

<מיכל צוק: זה יכול להיות רלוונטי למי שבהמשך הדרך יתגייס לצבא, זה בוודאי מסייע גם לצבא, הגישור על הפער הזה, וגם למי שאחר כך יגיע או לשירות האזרחי או לעולם העבודה, כדי שנוכל לפגוש אותם בגיל יותר צעיר יותר מוכנים לעולם העבודה, זה דבר שהוא מאוד משמעותי.

<מיכל צוק: דבר נוסף שיאפשר לנו, ואני אסביר לכם בהמשך ביתר פירוט למה, זה נושא של מידע.

<מיכל צוק: כדי שנוכל להיערך בצורה נכונה ולפנות לכל אותם בחורים שאמורים לקבל פטור משירות צבאי, בין אם במה שאתם קוראים "ריקון הבריכה", כלומר בגיל 22 שזה צפוי ממש בחודשים הראשונים לאחר אישור החוק על-פי הצעת החוק, ובין אם בגילאים היותר מבוגרים למי שהיום הוא בן 18 עד 22 על-פי הצעת החוק, אנחנו נקבל את המידע לגביהם.

<מיכל צוק: וכך תשתיות התעסוקה, שמיד אפרט לגביהן, יוכלו לעשות גם reaching out, כלומר נוכל להיות אקטיביים ולפנות באופן אקטיבי לאותם בחורים צעירים במטרה לעניין אותם ולהציע להם את הכלים ואת התוכניות שלנו שיקדמו אותם מבחינה תעסוקתית, שזה יעד מאוד מאוד מרכזי.

<מיכל צוק: שני דברים שלא נמצאים כאן ומצויים בהחלטת הממשלה, זה במה שנקרא "ריקון הבריכה".

<מיכל צוק: ברגע שתאושר הצעת החוק, אנחנו מדברים על כך שבחורים בגיל 22 ומעלה יקבלו פטור.

<מיכל צוק: הנושא הזה ניתן על-ידי הצבא, אבל גם לפי החלטת הממשלה וגם בעבודה השוטפת שלנו מול צה"ל, מול גדי אגמון, אנחנו יודעים שאנחנו צריכים לדרג ולתאם את מועדי הפטור ואת הדירוג שלהם, כי אנחנו רוצים לתאם את הפטור למוכנות של תשתיות התעסוקה, על מנת שנוכל לתת מענה למי שלא התגייס ויקבל פטור משירות צבאי, מענה נכון, ולאפשר לו להשתלב בעולם העבודה בצורה מיטבית.

<מיכל צוק: אז אלה הנושאים המרכזיים שנידונים או בהצעת החוק או בהחלטת הממשלה שמלווה את התהליך הזה.

<מיכל צוק: על מה מתבססת התוכנית מבחינת משאבים?

<מיכל צוק: אנחנו מדברים על כחצי מיליארד שקלים, 484,000,000 שקל לחומש הקרוב, לשנים 2017-2013, ואני תיכף אפרט לגביהם.

<מיכל צוק: השר ציין שאנחנו מבססים את התוכנית על שלוש רגליים.

<מיכל צוק: אנחנו מדברים על תשתיות, על טיפול בפרט ועל מעסיקים.

<מיכל צוק: אני תיכף אפרט לגבי כל אחד מהם, אבל אלה באמת שלושת הנדבכים המרכזיים שלגביהם אנחנו נידרש לתת מענה ולאפשר את השילוב בתעסוקה: גם על טיפול בפרט, כלומר על החסמים שקיימים לאותם בחורים, אברכים, מבחינת השתלבות בשוק העבודה משהוסר נושא השירות הצבאי, בין אם בפטור ובין מי ששירת שירות אזרחי או שירות צבאי; גם מבחינת המעסיקים, כלים שאנחנו יכולים לתמרץ את המעסיקים; וגם מבחינת תשתיות התעסוקה שאני מיד עכשיו מראה לכם מה בכוונתנו לעשות.

<מיכל צוק: אז באמת, מי קהל היעד שלנו?

<מיכל צוק: אנחנו מדברים על שני דברים מרכזיים.

<מיכל צוק: השלב הראשון זה מה שאתם מכנים "ריקון הבריכה", השלב השני בשנים שלאחר מכן זה בעצם הזרם, גם מי שיקבל פטור וגם מי שישרת שירות אזרחי או שירות צבאי וישתחרר ממנו.

<מיכל צוק: זה קהל היעד המרכזי של אותה תוכנית.

אלעזר שטרן: למה "ריקון הבריכה" הוא רק עד 2014?

<מיכל צוק: לפי הצעת החוק "ריקון הבריכה" אמור לקרות מאוקטובר או ממועד חקיקת החוק עד אוגוסט במהלך החודשים הקרובים.

<גדי אגמון: לאוכלוסיית גיל 22 פלוס.

איילת שקד: מה המספר?

איילת שקד: בכמה מדובר?

<גדי אגמון: כ-28,000 איש.

<גדי אגמון: כל האוכלוסייה מגיל 22 ומעלה שתטופל בדירוג מאוקטובר עד אוגוסט.

איילת שקד: אוקיי.

איילת שקד: מיכל, אז מה אתם עושים עם ה-28,000 האלה?

<מיכל צוק: אז אני מיד אתאר.

<מיכל צוק: אנחנו נערכים, וההיערכות שלנו היא קודם כול למסה הראשונית שהיא מאוד גדולה ולאחר מכן לטיפול בזרם.

<מיכל צוק: אני מיד אציג לכם את זה.

אלעזר שטרן: רק שנייה, המושג כדי שאני אבין אותו.

אלעזר שטרן: "ריקון הבריכה" – תקופת הביניים היא ארבע שנים וכאן יש שנתיים.

<מיכל צוק: אז אני אסביר.

<מיכל צוק: הצעת החוק שמונחת לפניכם מתבססת על מספר שלבים.

<מיכל צוק: קודם כול, מי שבמועד חקיקת חוק הוא בן 22 ומעלה, הוא אמור להיקרא על-ידי הצבא, לעבור שם איזשהו מסלול שהצבא מציע לו להתגייס או את מה שיש לצבא להציע.

<מיכל צוק: גם אנחנו נשב באותו מקום ונציע למי שבוחר לא להתגייס, כי הצבא לפי החוק ייתן לו את הפטור, את מסלולי התעסוקה שמיד אני אפרט לכם על מה מדובר.

<מיכל צוק: וכל מי שיבחר שלא להתגייס והוא נמצא בגיל 22, יקבל את הפטור.

<מיכל צוק: וזו המסה הראשונית שאמורה לקבל פטור בחודשים הראשונים לאחר חקיקת החוק ואיתה אנחנו מתמודדים, וזה השלב הראשון.

<מיכל צוק: זו מסה שתשתחרר לקראת סוף 13 ובמהלך להערכתי המחצית הראשונה של 2014.

<מיכל צוק: זה מה שאמרתי שאנחנו יושבים עם הצבא כדי לבחון איך אנחנו מדרגים ומתאמים את אותו פטור למי שיבחר בתהליך הזה לא להתגייס.

<גדי אגמון: אם יקל להבין, השלב השני שמצוין פה בין 2015 ל-2017 הוא למעשה מ-2014, כי במקביל לאוכלוסיית השלב הראשון, כפי שציינה מיכל, של אוכלוסייה שמקבלת פטור בתיאום עם צה"ל מול משרד הכלכלה, יש גם את הזרם הקבוע שאנחנו נמשיך לטפל בו כל שנה ושנה.

אלעזר שטרן: מי שהיום בן 19.

<גדי אגמון: מי שהיום בן 19, בן 18, בן 20 ובן 21.

<מיכל צוק: מי שנמצא במועד חקיקת החוק בגיל 18 והוא קטן מ-22, הוא לא מקבל פטור בגיל 22.

איילת שקד: הוא מקבל פטור בגיל 24.

<מיכל צוק: הוא יכול לקבל פטור בגיל 24, אבל זה הפוטנציאל שאתו יעבוד הצבא והשירות האזרחי במטרה לעמוד ביעדים שהוצבו בפניהם לגייס אותם.

<שר-שלום ג'רבי: יש שני שלבים.

<שר-שלום ג'רבי: מי שבגיל 22 עכשיו, הוא מקבל פטור, יכול ללכת לשירות אזרחי או לשירות צבאי, או ללכת לעבוד.

<שר-שלום ג'רבי: מי שבגיל 18 עד גיל 22 הוא חייב להישאר בישיבה, או שילך לצבא או לשירות אזרחי, אבל אם רוצה לדחות הוא דוחה את זה עד גיל 24 ובגיל 24 הוא מקבל את הפטור.

<שר-שלום ג'רבי: ומי שעוד לא מלאו לו 18 והוא נכנס לגיל 18, אז החוק ייכנס והוא יהיה חייב בשירות אזרחי.

אלעזר שטרן: אם הוא היום בן 19 והוא מגיע לגיל 22?

<מיכל צוק: הוא לא מקבל פטור.

<מיכל צוק: הפטור הוא "ריקון בריכה", הוא חד-פעמי.

<מיכל צוק: זה לגבי המלאי הקיים של אותם בחורים שהיו בהסדר הקודם, שבעצם קיבלו כבר לפחות ארבע שנים וחלקם הרבה יותר דחיית שירות מכוח החקיקה הקודמת.

עפר שלח: אלה יצטרכו לעמוד ביעדי הגיוס.

עפר שלח: זאת הבריכה הקטנה.

עפר שלח: מכיוון שהמכה הראשונה, אלה שמ-22 וצפונה, זה עשוי להיות "ריקון בריכה" גדול, זה ה-28,000, סדר גודל כזה שעליו אנחנו מדברים.

עפר שלח: אז מבחינת תוכנית התעסוקה הם צריכים להיערך לזה שעד סוף 2014 הם מטפלים בדבר הזה, שהוא אירוע חד-פעמי מאוד גדול.

עפר שלח: אחר כך יש את הזרם הקבוע, שהוא היום ב-18 עד 22 ויקבל פטור ב-24.

עפר שלח: לכן מבחינתם זה שני דברים שונים.

<מיכל צוק: ברמת ההיערכות יש פער של זמנים, כי מי שהיום נניח בן 21, הוא לא יקבל את הפטור בן 22, הוא יכול או להתגייס או לקבל פטור בגיל 24, וזה הפער שאתם רואים כאן בשנים בין 13' ל-15'.

<ראובן גל: גברתי היושבת-ראש, אני רק רוצה להציע למיכל ולשר ולמשרד הכלכלה: השימוש במושג "ריקון הבריכה" הוא מושג לא טוב.

<ראובן גל: למרות שמדובר על ריקון כאילו בריכת המלש"בים, זה ביטוי לא טוב.

<ראובן גל: השר דיבר על הנמכת הלהבות.

<ראובן גל: זה ביטוי לא טוב, הוא יחזור אליכם כבומרנג.

איילת שקד: זה ביטוי דרך אגב שגם החרדים משתמשים בו.

איילת שקד: הם משתמשים בו.

איילת שקד: החרדים לא רוצים את "ריקון הבריכה" בגיל כל כך צעיר כי זה מקשה עליהם לעמוד ביעדים.

<ראובן גל: אני מציע למשרד הממשלתי להשתמש בביטוי קונסטרוקטיבי.

איילת שקד: והוא?

<ראובן גל: אני יכול להציע הצעות, אבל לא "ריקון הבריכה".

עפר שלח: אתה צודק, זה פשוט הביטוי שמשתמשים בו.

<מיכל צוק: אני רוצה לכוון למה שכולם כאן מכירים.

איילת שקד: אז מה האלטרנטיבה?

<ראובן גל: אני מוכן לחשוב על זה ולהציע, אני לא רוצה ב"שלוף".

<מיכל צוק: בכל מקרה, אני חושבת שמה שחשוב להבהיר כאן, שזו התמודדות אחת עם מסה מאוד גדולה של היצע של גברים שאנחנו נדרשים להתמודד איתם בזמן הקצר ולשלב אותם בעולם העבודה, ומהצד השני איזשהו זרם וטפטוף, בין אם זה של אנשים שיקבלו פטור בגיל 24 או אנשים שיתגייסו בהתאם ליעדים ואחר כך ישתחררו, וגם הם באוכלוסיית היעד שלנו.

<מיכל צוק: אני אגיד עוד פעם אבל בנושא הגיל של הפטור, ציין את זה השר וחשוב לי להדגיש בצורה מאוד מאוד ברורה: ככל שהגיל צעיר יותר, וכאן אני מדברת על – ואני חוזרת עוד פעם לצערי ל"ריקון הבריכה" – על גיל 22 אבל גם על גיל 24 אחר כך, אם יש כאן איזה כוונה ותהיות וכו' לגבי לדחות את הגיל הזה מהגיל המוצע של הממשלה, חשוב לי לציין בפניכם כדי שתהיו מודעים למשמעויות: ככל שאנחנו נוכל לפנות ולהציע לאותם גברים בגיל יותר מבוגר את עולם העבודה ואת התוכניות והכלים שיש לנו כדי להשתלב, יש בכך קושי הרבה יותר גדול.

<מיכל צוק: ויש לנו יעד מאוד משמעותי לשלב אותם בתעסוקה.

<מיכל צוק: ככל שזה יהיה בגיל יותר צעיר החסמים יותר קלים, מאחר שהמשפחות יותר קטנות, צריך פחות לפרנס, ניתן יותר להשקיע בהון האנושי שיחזיר לאורך שנים תשואה יותר גדולה, גם לפרט מבחינת כושר ההשתכרות שלו וגם למשק מבחינת סוג העבודות ומשך הזמן שאפשר לעבוד באותן העבודות.

<מיכל צוק: כלומר ככל שגיל הפטור הוא יותר צעיר והוא כפי שמוצע כאן בהצעת החוק הממשלתית, יש לזה יתרונות מאוד משמעותיים מבחינת עולם העבודה.

<מיכל צוק: וזו אמירה שמאוד חשוב שתישמע כאן בחדר הזה כשאתם דנים בנושא, זה באמת משהו משמעותי.

עפר שלח: מיכל, יש לנו תקדים היסטורי שמוכיח את זה.

עפר שלח: הרי 11,000 ששוחררו בסיבוב של השלושה ילדים, 90% מהם לא עובדים, נכון?

<מיכל צוק: מאותם מי ששוחרר אז מגיל 28 היו חלק שעבדו ורק 10% נוספים הצטרפו לשוק העבודה.

<מיכל צוק: הגיל הצעיר הוא מאוד משמעותי ביכולת שלנו באמת לשלב אותם בצורה טובה בשוק העבודה.

אלעזר שטרן: אני רוצה לשאול הפוך.

אלעזר שטרן: לא יודע, אולי זאת תהיה שאלה לשר בהקשר הזה, המגבלה הזאת של 22 והשילוב שלהם אחרי שחרור מוקדם ככל האפשר לשוק העבודה.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, אני מבין שבגיל 22, לפי מה שאת אומרת, אתם נערכים ל-28,000 אנשים שצריכים להכשיר אותם.

<יהודה דובדבני: תחלק את ה-28, תראה שזה לא 28.

אלעזר שטרן: אני מכיר, זה מתפרס עד גיל 28-27.

<יהודה דובדבני: לא, גם בחלוקה.

אלעזר שטרן: את זה אני מכיר, אבל אני שואל הפוך: האם לא להתחיל את זה בגיל 20?

אלעזר שטרן: עכשיו, זה עניין אידאולוגי או שזה העניין של היכולת שלכם להכשיר?

נפתלי בנט: אני רוצה לענות.

עפר שלח: זה עניין של יכולת לעמוד ביעדי הגיוס.

נפתלי בנט: זהו.

אלעזר שטרן: בשביל זה אני אומר 20 ולא 19.

נפתלי בנט: אבל אלעזר שואל שאלה מאוד טובה, ואני רגע מדבר בתפקידי כשר התעסוקה.

נפתלי בנט: מבחינת תעסוקה חד-משמעית אני רוצה כמה שיותר מוקדם – חד-משמעית, בסדר?

נפתלי בנט: אין פה בכלל דילמות, אין פה כלום.

נפתלי בנט: אבל המתח פה הוא שהרי יש יעדי גיוס ויעדי שירות אזרחי-לאומי.

נפתלי בנט: אם תיתן פטור מוקדם כזה, אז כולם ילכו לתעסוקה, ששוב לטעמי האישי זה הדבר הטוב למדינת ישראל, אבל הדבר הזה מנסה לאזן וגם לעודד אנשים ללכת להתגייס.

אלעזר שטרן: בגלל זה לא אמרתי 18.

נפתלי בנט: לא יהיה להם מוטיבציה.

אלעזר שטרן: לנח"ל החרדי לא הולכים בגיל 21 בהיבט הזה.

נפתלי בנט: התשובה לשאלתך קצרה: מבחינה תעסוקתית גרידא, כמה שיותר צעיר יותר טוב בסדרי גודל.

איילת שקד: בגיל 20 אתה צריך להוריד את יעדי הגיוס.

איילת שקד: אם אנחנו רוצים להוריד את הגיל לגיל 20 אז צריך להוריד את יעדי הגיוס.

עפר שלח: צריך להוריד אותם לאפס פחות או יותר.

אלעזר שטרן: אני יכול להגיד משהו?

אלעזר שטרן: יעדי הגיוס, אנחנו יודעים ש-50% מהם, סלחו לי על הביטוי, זה עבודה מעשית, זאת אומרת זה כדי ליצור להם ג'ובים בצבא.

אלעזר שטרן: מי שבא בגיל 22, על 50% מהם – לא יודע, גדי יושב פה, בקיא בזה יותר ממני – הצבא היה יכול לוותר עליהם, אם היו ממצים אותם לתפקידים הנכונים.

אלעזר שטרן: ואותו דבר אני אומר לכם גם בשירות הלאומי – מי שיגיע בגיל 22, נשוי עם ילדים, יצרנו לו ג'ובים בשירות הלאומי.

אלעזר שטרן: ולכן אם כבר הולכים לסוג של פשרה כזאת, אז השקפת העולם שלי היא שתשתחרר אותם כבר בגיל 20.

אלעזר שטרן: הצבא לא יפסיד מזה וכמו שאומר השר, המדינה תרוויח הרבה.

<יהודה דובדבני: אז אתה משחרר אותם, כשהאחר יושב עכשיו בגדוד "נצח יהודה" ועושה את השירות שלו.

אלעזר שטרן: זה ברור, את זה אני עושה ממילא.

איילת שקד: מיכל, תמשיכי בבקשה.

עפר שלח: אתה מחזיר אותנו לנקודת האפס.

אלעזר שטרן: לא לאפס.

עפר שלח: אתה מחזיר אותנו לדיון אם בכלל שאלת הגיוס צריכה לעמוד פה על הפרק.

<שר-שלום ג'רבי: השסע החברתי כאן מתרחב בצורה מדהימה.

אלעזר שטרן: הוא לא יתרחב.

איילת שקד: טוב, חברים, אני רוצה שמיכל תמשיך.

<מיכל צוק: אוקיי.

<מיכל צוק: עוד משהו שחשוב להגיד: אנחנו מדברים כאן על תוכנית חמש-שנתית.

<מיכל צוק: ויחד עם זאת, מאחר שיש חוסר ודאות איך באמת הדברים יתנהלו, אם ביום הראשון תהיה הצפה מאוד גדולה של תשתיות התעסוקה שתיכף נפרט לגביהם או להיפך אולי תהיה התכנסות לתוך הישיבות פנימה בגלל השיח הציבורי ששר הכלכלה ציין קודם, אנחנו יודעים להעמיד תוכנית שהיא גמישה.

<מיכל צוק: אנחנו מעמידים את התשתיות, אבל בהבנה גם עם האוצר לאור החוסר בידיעה מה באמת הולך לקרות, ככל שתהיה הצפה ויבואו אלפי אנשים יותר ממה שאנחנו חוזים בזמן מאוד קצר, נדע להקדים את התקציבים מהשנים היותר מאוחרות לשנים היותר מוקדמות.

<מיכל צוק: ולהיפך, ככל שנראה שהטפטוף הוא יותר איטי ונידרש לתקציבים בשלב יותר מאוחר על מנת לשלב בתעסוקה ולהפעיל את הדברים שאנחנו עושים, אז נדע בהבנה עם האוצר לדחות את זה לשנים היותר מאוחרות.

<מיכל צוק: ככה שיש לנו גמישות תקציבית ויכולת גם בתשתיות להרחיב ולצמצם.

<מיכל צוק: אנחנו עובדים על זה כדי שנוכל לתת את המענה הנכון לשטח.

<מיכל צוק: אז מה בעצם אנחנו מדברים?

<מיכל צוק: אנחנו רוצים דבר ראשון לציין כאן בפניכם את תשתיות התעסוקה.

<מיכל צוק: בשלב הראשון, וזה מה שאנחנו עובדים עליו ממש בימים אלה, אנחנו רוצים להקים ולהפעיל מספר דברים.

<מיכל צוק: קודם כול שיהיה לנו מוקד טלפוני.

<מיכל צוק: יש כאן הרבה סימני שאלה גם בקרב הציבור החרדי, שיהיה להם כתובת עם מספר טלפון, עם אנשים שידעו לתת את השירות ולהגיד לאן לפנות, מה הכלים שאנחנו מציעים ולהפנות אותם ליתר תשתיות התעסוקה.

<מיכל צוק: זה אמור להיות במהלך הרבעון הקרוב, מספטמבר עד סוף השנה יהיה מוקד טלפוני שיוכל לתת מענה ראשוני לאותם פונים.

<מיכל צוק: במקביל אנחנו גם מקימים אתר אינטרנט שבו יהיה כלול כל המידע הרלוונטי והוא יתעדכן מעת לעת, כי זה באמת איזשהו דבר ראשוני שגם אנשים לא צריכים להגיע לאיזושהי תשתית פיזית, יכולים לעשות את זה בשקט בצורה יותר דיסקרטית ולקבל מענים ראשוניים.

<מיכל צוק: במקביל אנחנו פורסים תשתיות תעסוקה.

<מיכל צוק: אנחנו נמצאים היום בתהליך מאוד משמעותי של פתיחת מרכזי תעסוקה, מרכזי הכוון תעסוקתי ברחבי הארץ.

<מיכל צוק: המרכז הראשון שאמור להיפתח ממש בחודש הקרוב, בתחילת ספטמבר אולי באוקטובר, זה המרכז בבני-ברק.

<מיכל צוק: בבני-ברק יהיה לנו מרכז שיוכל לטפל בכמה אלפים בשנה, כ-4,000 איש בשנה.

<מיכל צוק: אתם רואים כאן מספרים מוערכים, שזה אומר שעשינו איזשהו אומדן ראשוני, עוד לא סיכמנו את זה עם הצבא, של מה יטפל בני-ברק ב-2013 ומה הוא יטפל ב-2014 מבחינת אוכלוסיית היעד של התוכנית שזה בערך 50% מיתר הדברים.

<מיכל צוק: חשוב לי לציין: התשתיות האלה שאני מציינת בפניכם הן לא ייעודיות רק לכלל היעד, הן מטפלות גם בגברים ונשים בנוסף על הגברים שבתוכנית.

<מיכל צוק: חשוב לנו שהם ימשיכו לטפל גם בגברים מבוגרים יותר וגם בנשים החרדיות כדי שגם נוכל לעמוד ביעדי הממשלה בנושא הזה, אבל גם כדי לא ליצור איזושהי תגובת נגד שמטפלים רק באוכלוסייה מאוד מוגדרת.

<מיכל צוק: אבל אין ספק שהאוכלוסייה שציינו קודם היא בעדיפות.

<מיכל צוק: התשתית הבאה שתהיה פרוסה להערכתנו היא בירושלים.

<מיכל צוק: ירושלים נמצאת בהליך מכרזי, אני מקווה שבימים הקרובים כבר יהיו זוכים ושזה יעבור חלק.

<מיכל צוק: ירושלים גם מרכז תעסוקה מאוד גדול, יכול לטפל ב-6,000 איש בשנה.

איילת שקד: מיכל, מה עושה מרכז תעסוקה?

<מיכל צוק: אוקיי, אז אני מיד אסביר מה זה מרכז תעסוקה.

<מיכל צוק: מרכז תעסוקה זה One Stop Center, מקום שבו יושב צוות ייעודי שיודע מצד אחד לעשות את ההתאמה התרבותית לאוכלוסייה שעליה אנחנו משוחחים – אנחנו עושים את זה גם במגזרים אחרים, לא רק במגזר החרדי – אבל יודע לעבוד עם המגזר שאותו אנחנו רוצים לקדם בתעסוקה.

<מיכל צוק: ויושב הצוות הזה ויודע מצד אחד לעשות reaching out ולפנות לאותם אנשים שאנחנו רוצים לקדם בעולם העבודה ולהתחיל איתם תהליך, תהליך שאומר להם למה כדאי להם לעבוד ולמה זה נכון לעבוד למי שיש לו חסם כזה שהוא לא מעוניין, לעשות ממש את ה- reaching out.

<מיכל צוק: או אם מישהו מעוניין, כבר יושבים ועושים שמה את האבחונים התעסוקתיים, נותנים את הכישורים הרכים – להרבה מהגברים החרדים יש פער מאוד גדול בכישורים הרכים ובהשכלה הרלוונטית לעולם העבודה.

<מיכל צוק: אז אנחנו נותנים כישורים: קצת שפה, השפה האנגלית, כישורי מחשב, חיפוש עבודה, איך מתראיינים.

<מיכל צוק: זה מה שנקרא המעטפת הרכה.

<מיכל צוק: במקביל יש משאבים כדי לאפשר הכשרות מקצועיות – הכוונה להכשרה מקצועית ומימון של ההכשרה המקצועית.

איילת שקד: זאת אומרת שההכשרה המקצועית עצמה, זה לא שיש קורסים טכנולוגיים במרכז תעסוקה אלא אתם מפנים למקום עם - - -

<מיכל צוק: במרבית המקרים.

<מיכל צוק: המרכז יכול, במקרים מסוימים כשיש לו כיתות, הוא יכול להכניס שמה גם קורס, אבל הוא גם יכול לתת למשל שובר או תקציב ולהכווין את אותו אדם למרכזים אחרים שבהם אנחנו מקיימים קורסים רלוונטיים.

איילת שקד: במרכז היום בבני-ברק כבר יש הכשרה טכנולוגית?

<מיכל צוק: נכון.

<מיכל צוק: זו דוגמה אחת.

<מיכל צוק: במרכז בבני-ברק יש כיתות שבהם הם עושים את ההכשרה, אבל לא רק, גם הם חלק יקיימו אצלם וחלק יפנו ויממנו במקומות אחרים, כדי שיהיה לנו מגוון מאוד גדול ולא תהיה סתימה של התשתיות.

<מיכל צוק: אנחנו הרי מקיימים מגוון רחב של הכשרות מקצועיות.

<מיכל צוק: השוברים שהשר ציין קודם זה כלי מאוד גמיש ומשמעותי, אבל חשוב לנו מאוד שהמרכז הוא זה שמקצה את השובר והוא יפנה.

<מיכל צוק: הוא יוכל להסתכל על אותו אדם, לא מספיק שמישהו רוצה אל"ף, אלא המרכז יוכל לעשות גם את הקשר לפרט, לראות מה הכישורים שלו ושזה אכן מתאים לו, וגם ולא פחות חשוב מזה, לעבוד עם המעסיקים ולעשות את קשרי המעסיקים.

<מיכל צוק: ולכן זה One Stop Shop.

<מיכל צוק: הוא מפנה ומממן את ההכשרות למיניהם, את הכישורים הרכים, וגם נמצא בקשר עם מעסיקים פוטנציאליים כדי לעשות את החיבור.

<מיכל צוק: בסוף אנחנו לא רוצים הכשרה בשביל הכשרה, אנחנו רוצים את החיבור עם עולם העבודה ועם המעסיק.

<מיכל צוק: והרבה פעמים החיבור הזה שהאינטגרטור שלו יהיה אנשי המקצוע בתוך תשתית התעסוקה, בתוך מרכז התעסוקה, זה דבר שהוא מאוד משמעותי.

<מיכל צוק: יש לנו בזה ניסיון גם במגזר החרדי, במרכזי מפתח שאני מיד אספר לכם איך אנחנו הולכים להרחיב אותם, אבל גם במגזרים אחרים וזה עובד.

<מיכל צוק: תשתית התעסוקה הזאת במגזר החרדי זה כלי שאנחנו משתמשים בו בצורה רחבה בכל פעילויות התעסוקה שאנחנו עושים במרכזים, ויש לנו גם במגזר החרדי וגם במגזרים אחרים ניסיון טוב עם הצלחות בנושא הזה.

<מיכל צוק: מה שאנחנו עושים כאן זה בעצם להרחיב בצורה משמעותית את הפעילות במגזר החרדי, להשקיע משאבים מאוד גדולים במרכזי התעסוקה האלה כדי שהם יוכלו לתת מענה, גם איכותי אבל גם לכמויות הנדרשות.

<יהודה דובדבני: מיכל, סליחה, אתם נותנים גם איזה הטבה לאותם מעסיקים?

<יהודה דובדבני: כי כרגע יש לנו בעיה בנושא.

<יהודה דובדבני: אז אם המרכז מלווה אותם, האם אתם חושבים על הטבה כזאת או אחרת, חוק מתקן, כדי שיכניסו את הציבור הזה לעבודה?

<מיכל צוק: זאת שאלה מצוינת ואני מיד אתייחס אליה, כי דיברנו על שלוש רגליים, כרגע אנחנו ברגל הראשונה שאני סוקרת לפניכם והיא הרגל של תשתיות התעסוקה, של מרכזי ההכוון.

<מיכל צוק: לאחר מכן אנחנו נדבר גם מה בכוונתנו לפעול עם המעסיקים ומה בכוונתנו לתת גם לפרט מבחינת הכישורים שלו, אז אני מיד אגיע לזה.

אלעזר שטרן: מיכל, שאלה קטנה, גדי, גם אליך יחד: האם חשבתם על זה שחלק מהקורסים יהיו צרכים של הצבא?

אלעזר שטרן: למה אני אומר את זה?

אלעזר שטרן: בגלל שהצבא שהוא מקבל עכשיו חלק מהאנשים, ונגיד הוא או החרדים, לא משנה מי, צריכים לעמוד ביעדים, חלקם לא מוכשרים וגם חלקם הקפיצה הזאת ישר לצבא היא קשה להם מאוד מבחינה מנטלית.

אלעזר שטרן: יכול להיות שאם במרכזי ההכשרה שלכם יכשירו צרכים שהצבא אחר כך צריך אותם אז זה יעזור לשני הצדדים.

<יהודה דובדבני: "שוחר טוב".

אלעזר שטרן: זה גם יעזור לעמוד ביעדים מצד אחד וזה גם יעזור לגשר על הפער המנטלי של להתגייס ישר.

אלעזר שטרן: כבר היית פעם במרכז השמה או במרכז הכשרה, כבר יצאת מהישיבה.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, אחרי זה להגיד: אוקיי, עכשיו תלך למסלולים המיוחדים בצבא, לדעתי זה יהיה יותר קל.

אלעזר שטרן: עכשיו, זה לא שאלה, אני זורק את זה.

<מיכל צוק: זה רעיון שכבר אנחנו היום מממשים אותו.

<מיכל צוק: כלומר מה שאני מציגה לכם כאן זה לא כל הטיפול שלנו במגזר החרדי, זה הטיפול שאנחנו ממקדים כרגע אגב המתווה של השוויון בנטל.

<מיכל צוק: ומה שאתה מציין זה משהו שאנחנו עושים בכמה מישורים: קודם כול יש לנו בתי-ספר מקצועיים לנוער חרדי, יש לנו מסגרות קהילתיות.

אלעזר שטרן: אני מכיר את זה, אני מדבר על 23-22.

<מיכל צוק: על הגדולים יותר?

אלעזר שטרן: ב"שוחר" אני מכיר.

אלעזר שטרן: דווקא אלה שאנחנו רוצים להביא אותם, ובגלל זה זה קצת קשור למה שאמרתי קודם לגבי גיל 20, צריך לקחת בחשבון שאם היינו לוקחים את גיל 20, ואני מבין שלא לקחו, אני חושב שזאת טעות, אבל אם בגיל 21 היית מביא לצבא ילדים שעשו את ההכשרה המקצועית שלכם, גם הם היו קופצים יותר בקלות לצבא וגם הצבא היה מוצא להם הרבה יותר תפקידים מאשר תפקידים של אנשים שלא מוכשרים.

<מיכל צוק: אז כאן אני חושבת שאנחנו ניסינו לתת מענה, גם אם אתם זוכרים מה שציינתי קודם לפניכם, שבזמן דחיית השירות מגיל 18 עד גיל 22, שאמורים להיות 45 שעות לימוד בישיבה, מתוכן אנחנו יכולים לעשות הכשרות מקצועיות, ואין ספק שאנחנו ננסה לעשות את זה במקצועות רלוונטיים לעולם העבודה ולצרכים של הצבא, כי בסוף זה פוגש אחד את השני, בהחלט.

<מיכל צוק: עכשיו, מרכזי מפתח.

<מיכל צוק: מרכזי מפתח זה באמת ה- One Stop Centerשפועלים היום, הם פועלים יותר בקטן.

<מיכל צוק: אנחנו הולכים להרחיב משמעותית את הפעילות שלהם, זה מה שאתם רואים במצגת באדום.

<מיכל צוק: אני מעריכה שזה יהיה בסוף השנה, כבר יהיו לנו מרכזים שפועלים בהיקפים גדולים יותר ממה שיש היום.

<מיכל צוק: זה משמעותי לנו בשני היבטים.

איילת שקד: אלה מרכזים שקיימים היום?

<מיכל צוק: אלה מרכזים קיימים היום, כן.

<מיכל צוק: הם מרכזים שקיימים היום אבל היום הם קטנים.

<מיכל צוק: אנחנו הולכים לעבות, כמעט להכפיל את הפעילות שלהם.

<מיכל צוק: זה חשוב לנו פעמיים.

<מיכל צוק: קודם כול שזה יהיה buffer אם פתאום תהיה הצפה, עד שיתר תשתיות התעסוקה שאני תיכף אגע בהן יהיו מוכנות.

<מיכל צוק: אבל גם אחר כך, מאחר שהטיפול שלנו בתעסוקה של המגזר החרדי לא מתחיל ומסתיים רק בתהליך הזה של השוויון בנטל, אותם מרכזים יוכלו לתת גם מענה לנשים חרדיות, לגברים יותר מבוגרים ולזרם העתידי שיהיה.

<מיכל צוק: זו תשתית שתהיה פרוסה ברחבי הארץ, אתם יכולים לראות שהיא פרוסה בכל המקומות.

<מיכל צוק: התשתית הקיימת הולכים חוץ מלעבות אותה גם לפתוח שני מרכזים נוספים, אחד בדרום ואחד במודיעין עילית.

מרדכי יוגב: זה חוץ מבני-ברק וירושלים שציינת קודם?

<מיכל צוק: בבני-ברק וירושלים היום יש שני מרכזי מפתח קטנים, אבל כבר עכשיו, כמו שציינתי בפניכם, אנחנו נמצאים גם בהתקשרות כדי להרחיב מאוד את הפעילות.

נפתלי בנט: אני רוצה לתאר מה זה.

נפתלי בנט: ביקרתי בבני-ברק, זה דבר באמת מדהים.

נפתלי בנט: בא חרדי לבניין – הכול גם באווירה נקייה, מודרנית, זה לא בניין ממשלתי מיושן ומוזנח – מקבלים את פניו בסבר פנים יפות חרדים – מי שמנהל את מרכזי המפתח בשטח זה חרדים, לא אחרים שיודעים יותר טוב מהם – מבינים מה הצורך.

נפתלי בנט: אם הצורך הוא צורך של אני חייב דחוף עבודה, אז עובדים על השמה לעבודה שבדרך כלל תהיה עבודה לא מי יודע מה אטרקטיבית, אבל אם זה דחוף זה דחוף.

נפתלי בנט: עושים מיון בעצם לכל אחד.

נפתלי בנט: אופציה שנייה זה הכשרה קצרה ואז השמה לעבודה ואופציה שלישית זה להכשרה ארוכה.

נפתלי בנט: חלק מההכשרות קורות בתוך המרכז עצמו: לימודי אנגלית, לימודים בסיסיים, וחלק בוואוצ'רים ובכל סט הכלים שמיכל ציינה.

נפתלי בנט: זה דבר יפהפה.

נפתלי בנט: החבר'ה האלה בשונה מאתנו לא עובדים פה בניאונים, הם בחזית.

נפתלי בנט: ובפגישה אתמול גם בנינו, מיכל, צינור לפידבק ישיר מהשטח.

נפתלי בנט: אני גם ביקשתי מהם:

נפתלי בנט: אם יש משהו שנראה להם עקום, שאפשר לעשות יותר טוב, אז ממש שיגידו לי כשר ונפתור את הבעיות, כי הם יודעים יותר טוב מאתנו.

נפתלי בנט: ובעצם הקונספט הוא קודם כול, כיוון שזה עובד כל כך טוב בבני-ברק, בירושלים, במקומות האחרים זה בהיקפים קטנים, פשוט להרחיב את זה בצורה מאוד משמעותית.

עפר שלח: מיכל, אם את יכולה באמת בעניין הזה להיות ספציפית לגבי הגדלת התפוקה של המרכזים האלה, כי גם בפגישות שלנו, נכון להיום המספרים הם קטנים.

עפר שלח: וכמה אתם מתכוונים להגדיל את זה לנוכח האפשרות, שהיא אומנם תיאורטית אבל כולנו רוצים שהיא תקרה, שבאמת יצטרכו לטפל בפי ארבעה ופי חמישה, לפחות בתקופה של עד סוף 14'?

<מיכל צוק: אוקיי.

<מיכל צוק: אז קודם כול אם תרצו תיכף גם נוכל לשבת בצורה יותר מצומצמת ממש לראות מספרים, אבל כבר בירושלים ובבני-ברק יכולים לטפל ב-6,000 איש בשנה.

עפר שלח: כל אחד או יחד?

<מיכל צוק: ביחד 6,000.

<מיכל צוק: יכול להיות שקודם אמרתי 6,000 - - -

<לורה וורטון: הם לא מגיעים ליעדים.

<לורה וורטון: צריך לציין, שאף אחד מהמרכזים לא הגיע עד היום ליעד שלו.

<לורה וורטון: וגם יוסי דאי שהוא יושב ראש קמ"ח אומר שהוא לא מאמין שגם בהשקעה של 19,000,000 שקל בירושלים, יש סיכוי בכלל להגיע ל-1,000.

<מיכל צוק: קודם כול המרכזים שקיימים היום זה בדיוק מרכזי המפתח הקטנים.

<מיכל צוק: מה שהיום נפתח, בבני-ברק נמצאים כבר בתהליך מאוד מתקדם ואמורים בחודש-חודשיים הקרובים כבר להיות עם מרכז יותר גדול ממה שיש שמה היום, אבל גם בירושלים.

<מיכל צוק: היום בירושלים יש מרכז מפתח קטן, ומה שהממשלה משקיעה זה 16,000,000 שקל בשנה על מנת לאפשר את ה-4,000 איש בשנה של מרכז התעסוקה בירושלים.

<מיכל צוק: כלומר זה לא משהו שקרה כבר אלא משהו שהוא עתידי, ואני מקווה שכבר בחודשים הקרובים, כי אנחנו עובדים עם העירייה והם יצאו במכרז, אז אני מקווה שלא יהיו שמה תקלות מכרזיות שהם לא בשליטה שלנו ויהיה ממש בפועל, יהיה כמה חודשים של הקמה.

<מיכל צוק: והמרכז הזה לפי התקצוב שלו שהוא תקצוב מאוד מפורט, יוכל בירושלים לטפל ב-4,000 פונים בשנה.

<מיכל צוק: אנחנו גם הצבנו שם יעדים בתמהיל ששם דגש הרבה יותר גדול על הגברים.

<מיכל צוק: מה שאנחנו עוד נעשה וזה בעצם עבודה שלנו כרגע, זה שאם אנחנו נראה שיש הצפה אנחנו כבר נדע לעבוד עם שני המרכזים האלה על מנת להרחיב את הפעילות, בעצם להקצות לשם משאבים נוספים.

<מיכל צוק: כי למה הולכים המשאבים, הם הולכים לשלושה דברים: אחת, לתשתית הפיזית כי צריך מקום; שתיים, לכוח האדם שצריך להיות שם, וזה בהחלט משהו שברגע שיש לך כסף נוסף אתה יכול לקחת עוד אנשי מקצוע שיטפלו באותם האנשים; ושלוש, לסלים שאנחנו נותנים להם לטיפול, שזה הכשרות מקצועיות וזה הסלים למעסיקים, וזה באמת המשאבים שיש לנו היום בתוכנית הזאת עם האוצר, מה שסיכמנו איתם.

<מיכל צוק: ולכן אני חושבת שאנחנו נדע להרחיב את הפעילות בהתאם לצורך.

<מיכל צוק: אני לא רוצה שיהיה שמה פיל לבן מעבר למה שתכננו, ולכן אנחנו כרגע נערכים ל-4,000 איש בשנה.

<מיכל צוק: אם אנחנו, ואנחנו עם יד על הדופק כל הזמן וקשר ישיר גם עיריית ירושלים וגם עם עיריית בני-ברק, נראה שהתחזיות שמתממשות הן גדולות יותר, נפעל להרחבה ולהקצאה גדולה יותר של משאבים לנושא, כמו שפרטתי קודם.

<מיכל צוק: יש לנו את הגמישות הזאת.

<מיכל צוק: אנחנו נפעל גם בגמישות התקציבית וגם שההסכמים שלנו יאפשרו את ההרחבות האלה כדי שנוכל לתת מענה בשטח.

<מיכל צוק: עכשיו, באמת לשאלתך, זה לא מרכזים שקיימים היום בהיקפים האלה ובתקציבים האלה, זה משהו שבחודשים הקרובים אמור להתחיל לפעול.

<מיכל צוק: זה דבר ראשון.

<מיכל צוק: לגבי מפתח.

<מיכל צוק: מפתח היום אנחנו הולכים להכפיל את התקצוב שלו, וגם התקצוב הזה אמור לתת צוות יותר גדול שיוכל לטפל ביותר אנשים, לצד הכלים הנוספים של הכשרה וכלים למעסיקים שאני אפרט בהמשך שאנחנו מעמידים במסגרת התוכנית.

<מיכל צוק: ולכן אני חושבת שיש כאן מעגל סגור.

<מיכל צוק: אם פתאום נראה שהייתה הצפה מאוד גדולה ומיצינו את כל התקציבים האלה ואת כל הכמעט 500,000,000 שקל שיש לנו בשנה, שנה וחצי, נבוא להידבר עם האוצר, נראה מה זה עשה ואיך השתלבו בתעסוקה.

<מיכל צוק: זה יעד של הממשלה, אין כאן צדדים שונים, ואנחנו ניתן לזה מענה.

<מיכל צוק: אבל אני חושבת שתקציב של חצי מיליארד שקל כמעט זה תקציב מאוד גדול.

<מיכל צוק: החשש שלי הוא אגב הפוך, הוא לא מהצפה אלא מהסתגרות של אותם בחורי ישיבות בתוך הישיבות בגלל השיח הציבורי ומה שקורה.

<מיכל צוק: אז אנחנו פשוט עם אצבע על הדופק ונהיה ערוכים עם התשתיות בשטח, עם אנשי המקצוע בשטח וננסה לתת מענה למה שיש.

<מיכל צוק: אנחנו אגב לא עשינו "שגר ושכח".

<מיכל צוק: במסגרת החלטת הממשלה ובמסגרת הסיכום שלנו יש עם משרד האוצר, יש פורום בראשות מנכ"לית משרד האוצר שאמור ללוות את הפעילות שלנו, אנחנו נדווח על הפעילות שלנו, במידה שניתקל בחסמים יסייעו לנו לפתור אותם.

<מיכל צוק: זה משהו שהוא מעוגן גם בסיכום וגם בהחלטת הממשלה על מנת באמת לראות שאנחנו מתקדמים בקצב הנכון, ביעדים הנכונים, ושזה לא משהו שהוא "שגר ושכח", אנחנו מתכוונים לנטר את זה בצורה מאוד - - -

עפר שלח: אני רוצה להבין.

עפר שלח: נכון לעכשיו לתוכנית ולתקצוב שיש לכם עכשיו, וברור שאתם מתכננים משהו שיכול להתרחב ולהתכווץ או בעיקר להתרחב עם ביקוש יותר גדול, ב-1 בינואר 2014 בכמה אנשים אתם אמורים לדעת לטפל?

<מיכל צוק: תראה, ב-1 בינואר 2014 אנחנו אמורים להיות עם תשתיות שאמורות להיות בירושלים פרוסים ל-4,000 איש בשנה, בבני-ברק ל-2,000 איש בשנה נוספים.

<מיכל צוק: מרכזי מפתח אמורים גם כן לטפל בכמה אלפים בשנה.

<מיכל צוק: ומה שלא הגעתי אליו ואני עכשיו אפרט, אנחנו אמורים לצאת במכרז ייעודי לגוף תעסוקתי ייעודי שיהיה פרוס ברחבי הארץ, שייתן מענה לכל הדלתא שתגיע מהתוכנית הזאת, כי מפתח כמו שאמרתי זה buffer שאמור אחר כך לטפל באוכלוסייה באופן שוטף ורגיל.

<מיכל צוק: כאן יש לנו אירוע, נקרא לו מקרו, אירוע לאומי שהוא באמת חד-פעמי בגלל הביטוי שאני חוזרת עליו עוד פעם של "ריקון הבריכה", שזה מאסה של 30-20 אלף איש שאנחנו נדרשים לטפל בהם בטווח זמן מאוד קצר, ואליו אנחנו הולכים לצאת גם בגוף ייעודי מעבר לתשתיות הקיימות.

<מיכל צוק: אז אנחנו מעריכים שהתשתיות האלה והגופים האלה שיהיו בשטח יוכלו לטפל בכל כמות האנשים שתגיע.

<מיכל צוק: ככל שהפריסה של הכמות תהיה יותר רחבה, אז כמובן שזה יהיה יותר קל.

<יהודה דובדבני: אני לא הבנתי.

<יהודה דובדבני: מה שאת מציגה כאן, את לא נותנת פתרון למסה, לדור המדבר, ל-28, שנניח חלקם, 10,000 ימשיך ללמוד.

<יהודה דובדבני: לפחות תגידי 15,000, 10,000, אנחנו בנויים לקלוט אותם אחרת יהיה כאן מצב חמור מאוד.

<מיכל צוק: אז בהחלט כן.

<מיכל צוק: אם תתנו לי להשלים אני אוכל להראות את המספרים.

איילת שקד: מיכל, עוד שאלה: איזה מקצועות ספציפיים אתם מייעדים להם?

איילת שקד: מה ההכשרות הספציפיות?

<מיכל צוק: אוקיי, אז תיכף אני אגיע לנושא של הכישורים, רק רגע.

<מיכל צוק: אבל תסתכלו רגע כאן, התוכנית הלכה למעשה בשנת 2014 להערכתנו תטפל בעוד 4,000 איש, זה המכרז הייעודי לתשתיות תעסוקה ייעודיות לתוכנית הזאת.

<מיכל צוק: כלומר תסתכלו אתם על המספרים, אתם יכולים לראות שיש לנו בירושלים כמה אלפים של אנשים, במרכזי ההכוון של מפתח כמה אלפים של אנשים, בבני-ברק גם כן כמה אלפים של אנשים.

<מיכל צוק: כלומר בהחלט לצפי שלנו, כשאנחנו עושים את האומדנים של מי יגיע מתוך אותם 20 ומשהו אלף איש כתוצאה מהפטור בגילאים של 28-22, אנחנו כן נהיה ערוכים לטפל.

<מיכל צוק: אני אומרת עוד פעם: החשש שלי הוא הפוך, זה שהם לא יגיעו כולם במסה.

<מיכל צוק: אנחנו נעשה להם את ה-reaching out כדי להביא אותם כמה שיותר מהר.

<מיכל צוק: אבל כן, אם שאלת, אנחנו חושבים שהתשתיות שאנחנו מקימים ויהיו פרוסות במהלך סוף 13' וב-14', יוכלו לטפל באותם פונים, באותם אלפים של אנשים.

<מיכל צוק: אני אומרת עוד פעם: אין לי אמירה וזה גם לא מה שקורה בעולם השטח.

<מיכל צוק: אנחנו לא אמורים לגעת בכולם, הממשלה לא אמורה לגעת בכל אחד ואחד, זה לא מה שקורה בפועל, חלק מהאנשים לא ישתלבו בעבודה בכלל ויישארו מרצון בעולם הישיבות וזה לגיטימי.

<מיכל צוק: חלקם יגיעו אלינו ואנחנו גם נפנה אליהם בצורה אקטיבית, וחלק מהאנשים כמו בכל מגזר גם יעשו את התהליך בעצמם, שלא צריכים אותנו אלא יודעים כבר למצוא את המעסיק.

<מיכל צוק: וממילא היום למדו וקיבלו במהלך השנים שהם היו בצבא, הרי אנחנו לא התחלנו היום לפעול, כבר נתנו מימון של השכלה גבוהה והמערכת נותנת השכלה גבוהה, ונתנו הנדסאים ונתנו הכשרות מקצועיות, ויכול להיות שכבר יש להם מעסיק בפועל.

<מיכל צוק: אז חלק מזה השוק יעשה את שלו, אבל לנו יהיה חשוב ואנחנו ננטר את מספר הפונים מצד אחד, ומצד שני את ההשפעה על שיעורי התעסוקה כדי שנראה שאנחנו באמת נותנים מענה לאותם אנשים.

<מיכל צוק: לכן אגב היה לנו מאוד חשוב לקבל את המידע ואת הנתונים על כל אחד שמקבל את הפטור.

<מיכל צוק: ולכן בחקיקה הזאת שמונחת לפניכם אנחנו נוסמך לקבל את המידע, כדי שאם נראה שמגיעים פחות מדי אנשים נוכל להתקשר אליהם ולהגיד להם: תקשיבו, בואו תתעניינו, יש לנו מה להציע לכם.

<מיכל צוק: וזאת תהיה ממש חלוקה גאוגרפית, יש לנו מרכזים שפרוסים בכל רחבי הארץ, בעיקר וזה חשוב שתדעו מתרכזים במרכז.

<מיכל צוק: ירושלים ובני-ברק זה בערך 50% מהאוכלוסייה, המרכז שעוטף אותם זה עוד חלק גדול ויש בצפון ובדרום ריכוזים יותר קטנים, של אשדוד, של אזור נתיבות, של צפת, של טבריה.

<מיכל צוק: אבל זה הריכוזים היותר קטנים של האוכלוסייה.

<מיכל צוק: ובהחלט כן, אנחנו יודעים שיש לנו משאבים ויש לנו תשתיות תעסוקה שייתנו מענה לדבר הזה, לכך אנחנו נערכים.

<מיכל צוק: אז זו באמת התוכנית כמו שאנחנו רואים, עם פריסת לוחות הזמנים, וזה המספרים.

<מיכל צוק: גדי כאן ציין 28,000, המספרים שאנחנו מכירים זה 22,000 מגיל 22, אבל אנחנו בהחלט יושבים כל הזמן ומעדכנים את הנתונים בהתאם למידע שמצוי אצל הצבא.

<מיכל צוק: על התוואי המדורג והתיאום בין הצבא ובינינו, ציינתי בפניכם.

<מיכל צוק: על מה אנחנו מסתמכים בעצם?

<מיכל צוק: יש לנו איזשהו מודל כרגע רק כדי לפרוס את התשתיות.

<מיכל צוק: אנחנו מעריכים שיש איזושהי פריסה הדרגתית, שלא כולם ירוצו ביום הראשון, אלא שבשנה הראשונה פחות או יותר 40% מהתלמידים שיקבלו את הפטור, מאותם בחורי הישיבות, יתעניינו בעבודה, בשנה השנייה 20% ובשנה השלישית 15%.

<מיכל צוק: וזה אומר שבערך 25%, וזה צפי שאנחנו מעדכנים אותו כל הזמן בהידברות עם המגזר החרדי ועם אנשים שנמצאים עם יד על הדופק.

<מיכל צוק: זה הצפי האחרון שיש לנו ועל הבסיס הזה אנחנו נערכים.

<מיכל צוק: עוד פעם, כמו שציין חבר הכנסת עפר שלח, אנחנו נערכים גם להגדלה אם נראה משהו אחר בפועל.

<מיכל צוק: חוץ מזה אנחנו עומדים כאוכלוסיית יעד לטפל גם באותם גברים יותר מבוגרים שמעל גיל 28 שקיבלו פטור ב-2011, כי השוני מול מה שהיה אז ומול מה שיש היום זה שאז לא היה לנו שום מידע וגם לא היו תשתיות מספיק גדולות בשטח, אז אנחנו לא ידענו מיהם אותם האנשים ולא יכולנו לפנות אליהם, ולכן באמת חלק גדול מהם לא השתלב בעולם העבודה.

<מיכל צוק: גם הם באוכלוסיית היעד שלנו.

<מיכל צוק: אנחנו מניחים ש-40% מתוכם, בעצם ממי שלא משולב היום בעבודה, יגיע אלינו לאותם מרכזים.

<מיכל צוק: ובנוסף וחשוב לא פחות, באוכלוסיית היעד של התוכנית נמצאים גם מי שמשתחרר מהצבא, כלומר שירת שירות צבאי או שירות אזרחי, גם להם אנחנו רוצים לתת מענה.

<מיכל צוק: שם אנחנו מעריכים שכ-20% יגיעו למרכזים שלנו והיתרה ממילא תשתלב באופן עצמאי בעולם העבודה, ושיעורי ההשמה של מי שעשה שירות צבאי בנתונים שיש לנו הם שיעורים מאוד גבוהים גם היום.

<מיכל צוק: אז זה פחות או יותר התרשים של הגאנט שאנחנו רואים לנגד עינינו מבחינת חלוקה ללוחות זמנים.

<מיכל צוק: המספרים כאן, אני מדגישה עוד פעם, הם ראשוניים, זו פשוט התוכנית כולה הראשונית שלנו.

<מיכל צוק: נשב עם הצבא ונגבש באמת את המספרים ואת הגאוגרפיה שלהם.

<מיכל צוק: חשוב לנו לנסות שהשחרור, שמתן הפטור יהיה גאוגרפי, כדי שבמקומות שבהם יש תשתיות תעסוקה, כמו בבני-ברק ולאחר מכן ירושלים או במרכזי מפתח, לשם אנחנו נדרג ונפנה קודם כול את הפטור, שלא יהיה מצב שאנחנו נותנים פטור במקומות שעדיין אין לנו תשתיות תעסוקה.

<מיכל צוק: וזה לשאלה שעלתה כאן גם שלך, אני חושבת שזה המענה הכי נכון.

<מיכל צוק: אנחנו ניתן את הפטור בחודשים הקרובים, אבל בהתאם לקצב התקדמות תשתיות התעסוקה שלנו, כדי שלא יהיה מצב שאנחנו לא נהיה ערוכים.

<מיכל צוק: ועל זה כבר ישבנו גם עם גדי אגמון ויש נכונות של הצבא לעשות את זה.

<מיכל צוק: אז אנחנו מצד אחד מתקדמים בפריסה מהירה של התשתיות, ומהצד השני נדרג את הפטור בהתאם למוכנות בשטח, כדי שבאמת לא יפלו דברים בין הכיסאות.

<יהודה דובדבני: נניח אני נמצא כאן, אני עם שלושה ילדים במצב הזה, עד עכשיו קיבלתי כל מיני מלגות מהישיבה, מהמדינה.

<יהודה דובדבני: מה עכשיו קורה אתי, כשאני בא אלייך, מקבל את הפטור, מה קורה עם המשפחה שלי בחצי שנה הזאת, בשנה הזאת?

<יהודה דובדבני: עכשיו אני לא מקבל מהמדינה כסף, עכשיו אני עומד עם משפחה ברשות עצמי, ומי עוזר לי לחיות?

<מיכל צוק: אוקיי, אז יש כאן שוני מאוד גדול וזה עוד פעם החשיבות של הגילאים הצעירים.

<מיכל צוק: ככל שהגיל יותר צעיר, יש פחות תלויים באותו אברך.

<מיכל צוק: ככל שהגילאים יותר מבוגרים אז ודאי שיש לו - - -

<יהודה דובדבני: נגיד שיש לו שלושה ילדים, משפחה נורמטיבית בציבור החרדי בגיל הזה, מה קורה איתה?

איילת שקד: דובדבני, דקה, תן לי רגע להבהיר משהו.

איילת שקד: מר דובדבני שואל: האברך מקבל קצבת כולל, הוא מגיע אליכם למרכז תעסוקה.

איילת שקד: האם הוא יכול את כל התהליך במקביל כשהוא בינתיים ממשיך להיות אברך ועדיין לומד, ואת כל ההכשרה לעשות במקביל ללימודים בכולל וקבלת קצבת כולל, ואז רק ברגע שהוא מקבל עבודה הוא יכול לעזוב את הכולל?

<מיכל צוק: אז קודם כול זו החלטה של הפרט, ואנחנו בהחלט מאפשרים לימודים יותר גמישים במהלך היום למי שיצא מהכולל ומעוניין ללמוד לימודי יום, אבל גם יש לנו לימודים של אחרי הצהריים שהם גמישים יותר, יש כולל חצי יום.

<מיכל צוק: מי שנכנס לתוכנית תעסוקה, אנחנו ממש לא אומרים לו: תעזוב את הכולל.

איילת שקד: אבל בואי נחדד את זה.

איילת שקד: על-פי החוק הוא יכול רק 15 שעות בשבוע.

<מיכל צוק: לא, ה-15 שעות זה משהו אחר.

עפר שלח: זה מי שנמצא בדח"ש, זה לא אותו דבר.

<מיכל צוק: מי שנמצא בדחיית שירות בין גיל 18 ל-22 חייב לפי הצעת החוק שמונחת לפניכם ללמוד 45 שעות בישיבה, והוא יוכל 15 שעות הכשרה.

איילת שקד: אה, נכון.

איילת שקד: אוקיי, אז מי שהוא מעל גיל 22?

<מיכל צוק: מי שמעל גיל 22 לא חייב שום דבר.

<מיכל צוק: הוא מחליט, הוא אדם חופשי.

<מיכל צוק: אנחנו אומרים לו: אתה יותר לא חייב גיוס כי קיבלת פטור מהצבא, עכשיו תעשה מה שאתה מבין.

איילת שקד: לא, אבל בשביל לקבל את מלגת האברך - - -

<מיכל צוק: בשביל לקבל את מלגת האברך הוא צריך ללמוד בכולל.

איילת שקד: נכון.

איילת שקד: מה שדובדבני העלה פה זה נקודה נכונה.

<מיכל צוק: נכון.

<מיכל צוק: היכולת שלנו להכווין אותו להכשרה מקצועית לא בהכרח תפגע ביכולת שלו ללכת לכולל, זה החלטה שלו.

<מיכל צוק: לנו יש מגוון רחב של הכשרות מקצועיות שהן גמישות.

<מיכל צוק: הוא יכול לצאת מהכולל אם הוא בוחר ואם יש לו אלטרנטיבה וללמוד, או ללכת לעבוד ואנחנו נעזור גם בהשמה תחילה, בעבודה תחילה.

<מיכל צוק: מי שמעוניין ללמוד יכול עדיין להמשיך ללמוד בכולל ולקבל את מלגת הכולל, לפי התנאים של הכולל, זה לא בסמכות שלנו, עדיין ללמוד בערבים, אחרי הצהריים, למלא את מכסת השעות שלו שם ועדיין יוכל ללמוד.

<מיכל צוק: וזה קורה גם היום, זה לא משהו חדש שאנחנו ממציאים.

איילת שקד: שנייה, יש פה בעיה שיכול להיות שעכשיו אנחנו נביא אותה לפתחו של המחוקק, כי מה שדובדבני העלה זה דבר נכון.

איילת שקד: מציאת עבודה זה תהליך שהוא פרוס על פני כמה חודשים, וכדי שאברך יקבל את מלגת הכולל הוא מחויב להיות בישיבה וללמוד מספר שעות.

איילת שקד: צריכים לפתור את זה.

<איה דביר: אפשר להעיר?

איילת שקד: כן.

<איה דביר: מי שהוא אברך בכולל לא יכול לקבל קצבאות מהמוסד לביטוח לאומי.

איילת שקד: נכון.

<איה דביר: אבל אדם שמחפש עבודה ואיננו אברך, איננו תלמיד בכולל, זכאי לקבל קצבה של הבטחת הכנסה אם הוא מעוט יכולת או קצבאות אחרות לפי הזכאויות.

איילת שקד: אבל אנחנו לא רוצים לזרוק אותם להיות מקבלי קצבאות, אנחנו מעדיפים שהם יישארו בכולל עד שהם ימצאו עבודה.

איילת שקד: האינטרס של המדינה הוא לא להרגיל אותם עכשיו לקבל קצבת הבטחת הכנסה.

<איה דביר: אני לא נכנסת לשאלת המדיניות, אני רק אומרת שמי שמקדיש את כל עתותיו לא ללימודים אלא לחיפוש עבודה – עושה הכשרות מקצועיות, מחפש עבודה בכל שעות היום בניסיון אמיתי להשתלב בתעסוקה – המדינה דואגת לו דרך קצבאות ביטוח לאומי, יש מענה דרך סל אחר, לא דרך גמלאות של לימודים לכולל.

איילת שקד: הסל הזה הרבה יותר יקר למדינה.

<איה דביר: המשמעות של לימודים בכולל היא שבאמת אדם יושב ומקדיש את ה-45 שעות השבועיות ללימודים.

עפר שלח: איילת, זה אגב הפוך, זה הרבה יותר גבוה מאשר קצבת הכולל.

איילת שקד: ברור, זה מה שאני אומרת.

איילת שקד: אז האינטרס של המדינה עכשיו זה לא לזרוק אותו לחצי שנה לקבל קצבאות.

עפר שלח: אפשר להגיד שאנחנו צריכים לקבוע סוג של קצבה למי שיצא מהכולל ויהיה מחפש עבודה וצריך לחשוב על זה.

<נתן נתנזון: אפשר לעשות את זה כמו שעושים לדחויי שירות.

<נתן נתנזון: כדחוי שירות הוא מחויב ללמוד 45 שעות, אומרים לו: כשאתה עושה השתלמות מקצועית, מורידים לך 15 – אותו דבר אפשר לעשות על המלגה כדחוי שירות.

<קריאה: רעיון טוב.

<נתן נתנזון: הוא כבר לא דחוי שירות, אומרים מהמדינה: המלגה שלך היא 1,000 שקל בחודש, אתה יכול - - -

עפר שלח: אבל אז שיהיה ברור: הוא לא יקבל את הקצבה האחרת.

איילת שקד: בסדר, אבל זה אינטרס של המדינה שהוא לא ייפול למעגל הקצבאות.

עפר שלח: אני מסכים אתך.

עפר שלח: קצבת הכולל היא נמוכה יחסית.

עפר שלח: לא זו אף זו, הרי הסכום הכולל הוא סכום קבוע, כשהוא מקבל אותו מישהו אחר שלומד שם לא מקבל.

אלעזר שטרן: דבר ראשון, אני חושב שקודם כול הנקודה היא לא רק כמה כסף הוא מקבל.

אלעזר שטרן: יש אנשים שיגידו: אני מעדיף ללמוד תורה עד שיש לי עבודה, בלי קשר.

אלעזר שטרן: זה דבר אחד.

איילת שקד: נכון, ברור.

אלעזר שטרן: והדבר השני, שלא נתבלבל, בכל הנתונים שמציגים היום על כמה חרדים לומדים ב"אונו" ובכל המקומות האלה, אף אחד לא עושה את ההצלבה ובודק כמה מהם בו זמנית רשומים בישיבות.

אלעזר שטרן: ואני אומר לכם: מאות אם לא אלפים.

אלעזר שטרן: זאת אומרת זו מציאות שמתרחשת היום.

<קריאה: בוודאי.

<מיכל צוק: שנמשיך?

איילת שקד: כן, נדון בזה אחר כך בוועדה.

איילת שקד: יש פה איזה בעיה שצריך לפתור.

<מיכל צוק: אוקיי.

<מיכל צוק: אז כרגע מה שאתם רואים זה איזשהו תרשים של תוכנית העבודה שלנו.

דוד רותם: השאלה היא רק האם החרדים יגיעו למרכזים האלה לבד?

<מיכל צוק: קודם כול, המרכזים האלה הם מרכזים שגם הקהילה החרדית מכירה אותם.

<מיכל צוק: הם נמצאים היום בתוך המרכזים והם יודעים לעשות את ההתאמה התרבותית ולפעול בהתאם לצרכים של הקהילה בשטח, ולכן חשוב לנו מאוד שככה זה יישאר.

<מיכל צוק: עדיין המרכזים האלה הולכים לפנות, לא רק לשבת ולחכות למי שיגיע אליהם, הם הולכים לפנות בצורה אקטיבית לאותו קהל יעד כדי להביא אותו לעולם העבודה, לשכנע אותו להגיע למרכז וליהנות מסל הכלים המאוד גדול שיש לנו להציע לו על מנת להשתלב בעולם העבודה.

<מיכל צוק: הם לא רק ישבו ויחכו, הם יהיו מאוד אקטיביים בפנייה לאותם גורמים.

<מיכל צוק: אוקיי, אז באמת המספרים שאתם שואלים יהיו מאוד תלויים בשני דברים.

<מיכל צוק: קודם כול בהתאמת קצב ומקום השחרור לתשתיות תעסוקה, ואת זה אנחנו נתאם עם הצבא.

<מיכל צוק: ודבר שני, באמת למציאות בשטח, ואנחנו נעשה את כל מה שאנחנו יודעים כדי להיות ערוכים לזה.

מרדכי יוגב: מיכל, אני חושב גם על סמך כל השאלות שנשאלו פה, כרגע פחות מהצד של מה הוא יקבל בתוך השלב הזה, יותר מהצד, אני מסתכל על יהודה דובדבני, התוכנית הצבאית בסוף הצליחה עם פרויקטור כזה, ועם הליכה אם לא אחד על אחד אז אל ראשי הציבור.

מרדכי יוגב: זאת אומרת אם הייתי שם רגל רביעית של תשתיות מעסיקים, טיפול בפרט, שיווק במובן המקצועי ובמובן הרגיש שלו, הליכה אל ראשי הקהל, שהם יודעים שהציבור שלהם עני, שהם היו רוצים לחלץ אותו ממצוקת העוני הזאת, והשפעה של רבנים על מוישל'ה ואברהם-יצחק שילכו לקהילת קודש פה וקהילת קודש שם, בחסידות זו, בחסידות אחרת.

מרדכי יוגב: כמו שיהודה התמחה בראשי הקהל, אז פרויקטור כזה של שיווק שחודר פנימה, לא מכתב לדלת כי את המכתב הם ידחו.

<מיכל צוק: זה בהחלט דבר שהוא מאוד נכון ואנחנו עובדים בהקשר הזה בשני אופנים.

<מיכל צוק: קודם כול, התשתיות בשטח הן תשתיות שמועסקים בהן בדרך כלל חרדים שמכירים את הקהילה המקומית ויודעים להגיע גם באופן המקומי.

<מיכל צוק: וחוץ מזה גם אנחנו כממשלה, כמשרד הכלכלה, מודעים לזה ואנחנו נמצאים היום בתהליך לנסות ולראות סוג של פרויקטור כזה שיוכל להיות מבחינתנו ראש גשר לעולם החרדי ובאמת לשקף גם להם את מה שהממשלה עושה.

<מיכל צוק: וגם להיפך, לשקף לנו את הצרכים ואת הרגישויות כדי שגם אנחנו לא נעשה דברים, כי אנחנו לא תמיד יודעים הכי טוב, אלא שנוכל לשמוע באמת ברגישות הראויה ולענות על הצרכים.

<מיכל צוק: אז בהחלט זה דבר שאנחנו מנסים לקדם בימים האלה.

<מיכל צוק: אוקיי.

<מיכל צוק: רגל נוספת זה הרגל של המעסיקים.

<מיכל צוק: לרגל של המעסיקים, נכון לרגע זה מתוך התוכנית יש לנו סדר גודל של כ-120,000,000 שקלים, שבאופן עקרוני הדברים המרכזיים שבכוונתנו לעשות זה הדברים הבאים: קודם כול, אנחנו עובדים עם ארגוני המעסיקים.

<מיכל צוק: את שאלת, חברת הכנסת, לגבי איזה מקצועות אנחנו מייעדים לחרדים.

<מיכל צוק: אז כאן אני חושבת שאנחנו צריכים ללכת בשני הכיוונים, גם לראות מה תמהיל המקצועות שהעובדים הפוטנציאליים, שאותם חרדים מעוניינים, כי לכל אחד יש את ההעדפות ואת היכולות והכישורים שלו, אבל גם חשוב לא פחות זה לעבוד יחד עם המעסיקים.

<מיכל צוק: אנחנו יושבים עם מעסיקים, עם ארגוני המעסיקים ושומעים מהם מה הצרכים שלהם, איך הם משתלבים בתוכנית הזאת, איזה דברים הם צריכים מאתנו – האם הם צריכים תמריצי מעסיקים?

<מיכל צוק: האם הם צריכים הכשרות מקצועיות כדי שהעובדים בעצם יוכלו?

<מיכל צוק: ואנחנו יושבים איתם.

איילת שקד: אז השאלה מה המעסיקים רוצים.

<מיכל צוק: ההמלצה הראשונית שלהם הייתה קודם כול, ואת זה אנחנו מתחילים לעשות עכשיו, לעשות סקר בקרב מעסיקים, גם לגבי התחומים הנדרשים וגם לגבי הכלים הנכונים.

<מיכל צוק: אז אנחנו כבר אחרי מספר פגישות איתם, ואני חושבת שבשבוע הקרוב נצטרך לשבת גם עם יושב-ראש לשכת התיאום יחד עם השר על מנת לראות איך אנחנו מתקדמים הלאה בהקשר הזה, כדי לראות מה המעורבות שלהם, כי בסוף צריך להיות מעסיק.

<מיכל צוק: אנחנו מנסים ונדע ללכת בצד של המעסיקים, ולתת להם, וזה חשוב לא פחות, לתת מסלול תעסוקה, לתת תמריץ למעסיק, למי שיקלוט את אותם חרדים שנמצאים באוכלוסיית היעד שלנו.

<מיכל צוק: ואז אנחנו נדע גם שמה לפעול אולי בצורה גאוגרפית, אולי בשילוב תשתיות התעסוקה שיש להן את קשרי המעסיקים, להביא את המעסיקים, הם יזינו להם את העובדים, נוכל לגשר על הפערים, על החסמים של ההכשרה, על אולי הכנסה בתוך המפעל.

<מיכל צוק: לעשות את הכישורים שנדרשים למפעל הספציפי, למעסיק הספציפי ולסבסד את השכר לאחר מכן לתקופה מסוימת, כדי באמת להתגבר גם על המחסום האמיתי של הפערים בכישורים אבל גם על המחסומים האחרים.

<מיכל צוק: וגם כאן אני חושבת שיהיה חשוב לנו לעשות קמפיין.

איילת שקד: אז את אומרת שאין לכם רשימה היום להגיד לי: בודקי תוכנה.

איילת שקד: אין לכם רשימה היום – עובדים עליה.

<מיכל צוק: יש לנו רשימה היום באופן כללי, שאנחנו יודעים איזה מקצועות הם במחסור במשק, מופיע אגב באתר, מפורסם אצלנו ברמה הסטטיסטית.

<מיכל צוק: אבל זו רמה סטטיסטית שנותנת לנו אינדיקציה.

<מיכל צוק: בסופו של יום כדי לעשות את החיבור הזה אנחנו נדרשים אחד לאחד, צריך מעסיק ספציפי שיגיעו אליו עובדים ספציפיים.

<מיכל צוק: וכאן אנחנו נידרש לעבוד דרך המעסיקים שיגיעו אלינו, ודרך אותם מרכזי התעסוקה שמגיעים גם בצורה אקטיבית - - -

<יהודה דובדבני: יש מוסדות ציבוריים גדולים שכבר דיברתם איתם, ושווה כאן להציג אותם.

<יהודה דובדבני: נניח "התעשייה האווירית" מוכנה ללכת, "רפא"ל" מוכן ללכת, מוסדות שהשרים יוכלו להנחות אותם כן לקבל, כן שתהיה פתיחות גם בעניין הזה.

עפר שלח: אני רוצה לחבר לזה, אפרופו גם מה שהשר אמר קודם לגבי זה שאם חרד וחילוני מועמדים לאותה עבודה, הנטייה הטבעית בגלל גם הקושי של ההכשרה ואולי גם הקושי בעבודה עצמה, בן-אדם שיש לו מערכת ערכים שלפעמים מתנגשת עם צרכי העבודה.

עפר שלח: יש הרבה מאוד חברות, כולל גדולות, שמקבלות סיוע גדול ממדינת ישראל, בין אם זה הטבות מס, בין אם זה מו"פ, כל מיני דברים כאלה.

עפר שלח: האם נשקל שהחברות האלה יחויבו, כחלק מהחבילה של ההטבות שהן מקבלות ממדינת ישראל ומכיוון שאנחנו מדברים כרגע על פרויקט לאומי שאתה תיארת אותו יפה ככמעט הצלת מדינת ישראל, לחייב אותן במכסות מסוימות, בסכומי כסף מסוימים שהם ישקיעו בדבר הזה?

נפתלי בנט: מה שאנחנו עושים קדימה – לא עשיתי אחורה, האמת שאני פתוח פה – זה כל פעם שחברה באה בשביל הטבות מיוחדות ותפירה שהיא טובה למדינת ישראל, אני מלביש עליהם בסוף רשימת wish list.

עפר שלח: השאלה היא אם זה חובה או wish.

נפתלי בנט: תראה, ללכת אחורנית - - -

עפר שלח: לא, אני אומר מעכשיו.

נפתלי בנט: כן, מעכשיו.

עפר שלח: חברה שזכאית לפי חוק עידוד השקעות הון, לפי כל דבר אחר, להטבות ממדינת ישראל, ואנחנו יודעים שמדובר בהרבה כסף - - -

נפתלי בנט: רעיון טוב.

נפתלי בנט: אני אקח את הרעיון הזה.

נפתלי בנט: מיכל, זה מול הצד השני, מול מרכז ההשקעות.

נפתלי בנט: רעיון יפה.

נפתלי בנט: לצערי אני נאלץ כרגע להיפרד.

נפתלי בנט: כמה דגשים: קודם כול הרוח פה היא מאוד עניינית ואני מברך על זה.

נפתלי בנט: דבר שני, התפיסה שלי לגבי המהלך פה זה הרבה ניסוי וטעייה.

נפתלי בנט: ננסה הרבה כיוונים, חלק יהיו הצלחה, חלק ייכשלו, הכיוונים שמצליחים נעבה אותם.

נפתלי בנט: לכן רוב הכסף הוא ברזרבה, כדי להפנות למאמצים שכן מצליחים.

נפתלי בנט: דבר שלישי זה תקשורת מתמשכת עם השטח, כמו אתמול וכמו הרעיון הזה.

נפתלי בנט: האמת, לא חשבתי על הרעיון.

נפתלי בנט: גם לגשת אחורה, מי שמקבל היום לפי חוק עידוד השקעות הון – למה לא?

נפתלי בנט: רעיון נהדר.

<זהרה ברגר צור: אבל הוא חייב לקבל חיילים משוחררים?

נפתלי בנט: יש פה בעיות, אנחנו נצטרך למצוא את הדרך.

<גדי אגמון: זאת אחת הבעיות גם שאנחנו מדברים בעיקר על "ריקון הבריכה".

<גדי אגמון: אבל אוכלוסייה שאנחנו משחררים, ואני מבקש דקה לפני שאתה עוזב גם לציין את העובדה שחשוב שנבנה תוכנית השמה כדי לעודד גיוס לתוך הצבא וטיפול בחיילים שמשתחררים בהקשר של ההשמה, כי בסוף חרדי גם כשהוא נכנס לצבא עם כל התוכניות שלנו והפעילויות שאנחנו עושים, אי-אפשר שלא ליצור את הרצף.

<גדי אגמון: הוא קורה, יש לנו עבודה מצוינת עם מיכל, אבל חשוב גם להסתכל על תוכניות האצת השילוב של חרדים שמשרתים בצה"ל לאחר מכן.

נפתלי בנט: תודה רבה.

איילת שקד: שאלה לחבר הכנסת יוגב.

מרדכי יוגב: אני חושב שכל מערכות האיזונים האלה, ואני לא מכיר את הגברת – איך שמך?

<זהרה ברגר צור: זהרה.

מרדכי יוגב: ואת?

<זהרה ברגר צור: מהפורום לשוויון בנטל.

מרדכי יוגב: כל הדיון הענייני פה, בוודאי יש ערכים למשוחרר צה"ל, ורק עכשיו היה דיון, ויכוח, ואני לא נכנס לתוכו, על סדרי עדיפות לאומית – איפה כן, איפה לא.

מרדכי יוגב: האם להקים מפעל בבני-ברק או בקריית-שמונה?

מרדכי יוגב: פשוט לגמרי שיעמדו פה לחברה הישראלית ולכולנו לאורך כל הדרך, ואני שמח שנפתלי פה אמר, שצריך לעשות הערכות מצב מתמידות בכדי לראות ואיזונים מתמידים.

מרדכי יוגב: אם תשאלו אותי, לצורך העניין קריית-שמונה יקרה לא פחות בצורך שלא תיפול.

מרדכי יוגב: אבל נצטרך כל הזמן לפי דעתי, ופה יש משימה לאומית, ושר הכלכלה דיבר פה על גמישות, ויושבים פה עוד אנשים שיש להם עוד רעיונות – מה שיצליח אל מול דברים אחרים, אל מול האיזונים של כלל החברה הישראלית.

מרדכי יוגב: ברור שמי שהיה כבר בצה"ל אין לפגוע בו בחשבון הזה, אלא הצורך לעודד כיוונים נוספים.

<מיכל צוק: בהמשך להערה של גדי, אני חושבת שגם לנו מאוד חשוב ואני מדגישה את זה עוד פעם:

<מיכל צוק: גם האוכלוסייה של גברים חרדים שהתגייסו לצבא או לשירות האזרחי ואחר כך השתחררו ממנו מן הסתם היא אוכלוסיית יעד של התוכנית.

<מיכל צוק: אנחנו בהחלט נסייע גם להם בכלים שעומדים לרשותנו לשילוב בעולם העבודה.

<מיכל צוק: ככל שיהיה לנו יותר מידע לגביהם אז נדע לעשות את ה-reaching out, אחרת במקרה הזה אם לא יהיה לנו מספיק מידע אז אנחנו נקווה שהם פשוט יגיעו אלינו.

<מיכל צוק: אז זה דבר אחד.

<מיכל צוק: דיברנו, רק הזכרתי בקצרה, נצטרך כאן גם ללכת לאיזשהו קמפיין להכשרת לבבות המעסיקים בגלל השוני שקיים במגזר החרדי.

<מיכל צוק: ננסה לגבש משהו ביחד עם משרד הכלכלה, הדוברות שלנו, עם נציבות שוויון, כדי לראות באמת איך פונים למעסיק ומסייעים לו לגוון את אוכלוסיית העובדים שלו גם בגברים חרדים.

<מיכל צוק: חשוב לנו אגב, אם שאלת לגבי מקצועות, להגיד עוד משהו.

<מיכל צוק: זה ברור שגם במגזר החרדי יש התפלגות והם ישתלבו במגוון המקצועות והתחומים הקיימים במשק.

<מיכל צוק: כן חשוב לנו ואנחנו מנסים לראות איך בכל זאת יוצרים תוכנית שהיא כמו "תלפיות" לחרדים, למגזר החרדי.

<מיכל צוק: לקחת גם אם לא מסה גדולה, בוודאי לא בראשית הדרך, ולנסות לשלב אותם במקצועות טכנולוגיים, בטכנולוגיה העילית.

<מיכל צוק: לצורך זה גם אנחנו עכשיו מקיימים דיונים, גם אנחנו מכניסים ומשלבים אותם במוסדות האקדמיים היוקרתיים, איך לוקחים מעסיקים ואומרים להם: אוקיי, אנחנו רוצים שיהיו גם חרדים שמשתלבים לצורך העניין בהיי-טק או בטכנולוגיה העילית המובילה של ישראל.

<מיכל צוק: ואנחנו נקדיש גם לזה חלק מהמשאבים שלנו בתוכנית, כי אני חושבת שזה משהו שחשוב לפרוץ דרך ולהראות שזה אפשרי.

<מיכל צוק: זה טוב גם להיי-טק וגם למגזר החרדי וגם לעולם העבודה בכלל.

<מיכל צוק: מבחינת ההכשרות.

<מיכל צוק: אנחנו הולכים להעמיד לטובת ההכשרות גם כן סכום של כ-130,000,000 שקלים שאמור להיות מחולק למגוון של כלים: גם לשוברים שציינו קודם אז אני לא ארחיב, שזה כלי מאוד גמיש במגוון רחב מאוד של הכשרות, גם בהכשרות מקצועיות באמצעות האגף להכשרה מקצועית או זכיינים שלנו או מרכזי ההכשרה הממשלתיים, גם לימודי הנדסאות שציין קודם השר שחשוב לנו וגם יזמות.

<מיכל צוק: חלק מהאנשים לא יהיו שכירים אלא כמו בכל מקום ישתלבו כעצמאים ובצורה יזמית.

<מיכל צוק: אנחנו רוצים לאפשר את המעטפת שנדרשת גם לזה.

<מיכל צוק: אנחנו גם, וזה לא כתוב כאן אבל אני אגיד בפניכם, נמצאים בקשר עם ות"ת והמועצה להשכלה גבוהה, שהם יעמידו תשתיות של הכשרה אקדמית, השכלה אקדמית, לטובת המגזר החרדי, כדי לראות איך אנחנו עושים את החיבור, בין אם במכינות, בין אם בהפניה של מרכזי ההכוון שלנו גם ללימודים אקדמיים, בין אם כשאנשים מסיימים את הלימודים האקדמיים לחבר אותם למעסיקים.

<מיכל צוק: כדי שבאמת יהיה כאן מעגל סגור שמתחיל בטיפול גם בהכשרה ומסתיים בעולם העבודה, גם בדברים שאנחנו אמונים עליהם ישירות וגם בדברים שאנחנו נתממשק להשכלה האקדמית ולגופים אחרים שפועלים בשטח.

<מיכל צוק: זה באופן עקרוני.

<מיכל צוק: אם תרצו עוד פרטים אחר כך, יש לנו גם להרחיב יותר לגבי תשתיות התעסוקה אבל אני פתוחה לשאלות.

איילת שקד: אני נפגשתי עם התאחדות תעשיית האלקטרוניקה, והם רואים את החרדים היום כמו העלייה הרוסית של שנות ה-90, שהחרדים היום יכולים להביא את התנופה הטכנולוגית שהייתה בשנות ה-90, לחדש אותה, כי אנחנו קצת בדעיכה.

איילת שקד: אז באמת האם אתם עובדים איתם על הכשרות טכנולוגיות ספציפיות?

<מיכל צוק: שני דברים כאן.

<מיכל צוק: קודם כול, גם אני יושבת ומשוחחת עם אלישע ינאי, ובמסגרת ההידברות שלנו עם המעסיקים זה כולל את כל ההתאחדויות, גם ההתאחדות הזאת.

<מיכל צוק: כמו שאמרתי קודם, מאוד חשוב לנו לשלב גם את המגזר החרדי בהיי-טק ובטכנולוגיה העילית, אז בוודאי שזה יהיה חלק מהתוכנית.

<מיכל צוק: ואנחנו ממפים עכשיו את מגוון הגופים שעוסקים בתחום שיוכלו לעזור לנו לפרוץ את הנושא הזה, בהחלט כן.

<מיכל צוק: היו גם ניסיונות בעבר, שקודם כול אני חושבת שבשלב הראשון אפשר לקחת גם גברים חרדים שהוכשרו במסגרות השונות, זה בעיקר השכלה גבוהה כי זה דורש בעצם הנדסה.

<מיכל צוק: ומה שקשור ללימודי הנדסאות שזה בתחומים שלנו אנחנו בהחלט מקדמים ויוצרים תוכניות מיועדות עם תקציב נוסף לחרדים שישתלבו גם בהנדסאות.

<מיכל צוק: בכל מה שנוגע גם למהנדסים, ללימודי הנדסה, זה הממשק שדיברתי עליו קודם, גם עם המעסיקים, ההתאחדויות וגופים אחרים שפועלים בתחום, וגם עם מערכת ההשכלה הגבוהה.

<יהודה דובדבני: מרחיבים את "מכון לב".

<יהודה דובדבני: פתחתם איזה מחלקה בטכניון?

<מיכל צוק: זו בהחלט התוכנית ויכול להיות ששווה לבקש מהם להציג.

<מיכל צוק: יש תוכנית מאוד מפורטת לות"ת, עם מכסות נוספות ועם משאבים נוספים שניתנו למגזר החרדי, עם מגוון רחב של מכללות ואוניברסיטאות, מוסדות אקדמיים שפותחים היום תוכניות, גם טכנולוגיות לחרדים, בהחלט כן.

<מיכל צוק: זה משהו שאני חושבת שנכון להציג בפניכם כאן בוועדה, זה במסגרת האחריות של ות"ת.

<מיכל צוק: אנחנו יושבים איתם באמת על הסנכרון הזה, שמה שהם עושים, איך עושים את העברת המקל, או לחלופין מישהו שהתחיל אצלם ולמד מכינה, כי יש כאמור פערים, ואחר לא השתלב בלימודים האקדמיים, איך לוקחים את הדבר הזה ואומרים: אוקיי, תשתלב בלימודי הנדסאות או הכשרה מקצועית, כדי לא לאבד כבר את ההכשרה שהוא כן קיבל דרכם.

<מיכל צוק: ואיך אנחנו מפנים אליהם אנשים רלוונטיים לעולם הלימודים של ההשכלה הגבוהה.

<מיכל צוק: בהחלט כן.

איילת שקד: אוקיי.

איילת שקד: ד"ר ראובן גל.

<ראובן גל: אני שמח, גברתי היושבת-ראש, שהזכרת את נושא האלקטרוניקה וההיי-טק, כי החרדים הם הפוטנציאל המרכזי היום לענות על המענה הזה.

איילת שקד: נכון.

<ראובן גל: ואני רוצה לומר בעניין הזה, שמוסד שמואל נאמן בטכניון שאני מייצג אותו, יחד עם חברת "סיסקו" ועם "קמטק", ומיכל מעורבת בעניין, הגשנו תוכנית שקראנו לה שחמ"ט – שירות חרדים במקצועות טכנולוגיים, זו מילה טובה לנושא הזה, שמטילה חלק מהאחריות על הגופים המעסיקים, על "אינטל" ו"אלביט" וכל אלה, לקלוט את החרדים בעודם סטודנטים כמתמחים בארגונים שלהם.

<ראובן גל: הדבר הזה אם יקבל גם תמיכה ממשלתית יש לו סיכוי טוב לפעול.

איילת שקד: נכון.

איילת שקד: פרופ' צמרת.

<צבי צמרת: אני רוצה לומר: אני חבר הנהלת המכללה החרדית של עדינה בר-שלום.

<צבי צמרת: יש שם פגיעה גדולה בזמן האחרון על-ידי הות"ת בדיוק בנושא הזה.

<צבי צמרת: היו להם כ-1,500 תלמידים, עכשיו מחייבים אותם להיות חלק מהאוניברסיטה העברית.

<צבי צמרת: המשמעות של זה: מאות סטודנטים שנשרו בזמן האחרון.

איילת שקד: אוקיי.

איילת שקד: כן, בבקשה.

<לורה וורטון: אני רוצה להגיד כמה דברים.

<לורה וורטון: שמי ד"ר לורה וורטון, אני חברת מועצת עיריית ירושלים וגם פעילה בפורום לשוויון בנטל.

<לורה וורטון: אני חושבת שצריכים לחזור קצת למציאות.

<לורה וורטון: וגם כשאני שומעת על הסיפור של האוניברסיטה העברית, יש על זה ויכוח גדול, זה כנראה לא יתקבל לידי האוניברסיטה העברית, יש התנגדות לכל התהליך וכל המסלול.

<לורה וורטון: דבר שני, לגבי ההשוואה עם עולים מברית-המועצות.

<לורה וורטון: אין בכלל מה להשוות.

<לורה וורטון: יש מאות, אולי אלפים, שהשתלבו בהשכלה הגבוהה אחרי הרבה עבודה והרבה השקעה במכללות.

<לורה וורטון: רוב הציבור החרדי הוא על סף אנאלפביתיות.

<צבי צמרת: את הנשים אפשר להשוות.

<לורה וורטון: נכון, נשים כן.

<לורה וורטון: רוב הציבור החרדי מפסיק ללמוד כל נושא שהוא לא לימודים תורניים בכיתה ו', וקשה מאוד להעסיק אותם, קשה מאוד להכשיר אותם לכל עבודה.

<לורה וורטון: וכל המחשבות של ההשוואה הן פשוט לא ריאליות, אז תשכחו מזה.

<לורה וורטון: מדובר על ציבור גדול שיודע לקרוא ולכתוב, לא יודע חשבון בסיסי, לא יודע אנגלית, לא לומד מדע, לא לומד שום דבר.

דוד רותם: אבל יש לו שכל ישר.

<לורה וורטון: אני לא יודעת אם יש שכל ישר.

<לורה וורטון: אמרו לי לא מעט: אני לא מטומטם, אני פשוט לא יודע שום דבר, וזה המצב.

<לורה וורטון: זה כמו לקלוט 22,000, 28,000 ילדים בכיתה ו'.

<לורה וורטון: זה המצב מבחינת ההשכלה.

<לורה וורטון: עכשיו חוץ מזה, מישהו אמר משהו מאוד חשוב לגבי גיוס הציבור.

<לורה וורטון: אני חושבת שרואים משהו היום מאוד ברור, רואים כמה החדר גדוש בחרדים וכמה הציבור החרדי והמנהיגים וחברי הכנסת החרדים נמצאים פה אתנו ורואים בזה חשיבות עליונה.

<לורה וורטון: עד שלא יהיה שינוי בכיוון הזה, ממש אין על מה לדבר.

<לורה וורטון: הם לא מגיעים לכאן, לא אכפת להם.

איילת שקד: הם מגיעים.

<לורה וורטון: יש אולי אחד, שני חרדים פה, לא מעניין אותם בכלל.

איילת שקד: חברי הכנסת החרדים מגיעים לדיונים של הוועדה.

<לורה וורטון: אני יודעת מה מעניין אותם ולזה אני אגיע, זה העניין הבא.

<לורה וורטון: הנקודה הכי חשובה שעלתה בדיון בעניין הזה במועצת עיריית ירושלים, הנושא הכי חשוב לחרדים בדיון במועצת עיריית ירושלים היה איוש, שיהיו שם רק חרדים.

<לורה וורטון: וברור לגמרי והם אומרים את זה, שהדבר הכי חשוב בכל המערכת הזאת, שחצי מיליארד שקל, ובירושלים עומדים להשקיע 19,000,000 שקל על עוד מרכז לתעסוקה, זה אספקת ג'ובים לחרדים.

<לורה וורטון: זה העניין העיקרי בעיניהם וצריכים להבין את זה.

אלעזר שטרן: את אומרת את זה לטוב או לרע?

<לורה וורטון: סליחה, זה התנאי.

<לורה וורטון: סגני ראש העיר בירושלים אמרו שזה התנאי להסכמה שלהם שהם לא יטרפדו את זה, שיעסיקו שם רק חרדים.

איילת שקד: בסדר, אנחנו רוצים להעסיק חרדים, מה הבעיה?

<לורה וורטון: אני רק מנסה, תהיו מציאותיים.

<לורה וורטון: אם תדברו עם האנשים, זה מה שהם אומרים.

איילת שקד: אבל אין בזה שום פסול, אנחנו רוצים שיעבדו חרדים.

<לורה וורטון: כן, יש בזה פסול וגם לזה אני אגיע.

איילת שקד: לא, אין בזה פסול.

איילת שקד: החיים הם לא מושלמים ואין בזה פסול.

<לורה וורטון: זה פסול.

<לורה וורטון: רגע, סליחה, נתת לי את רשות הדיבור, נכון?

איילת שקד: בבקשה.

<ראובן גל: יש לך גם הצעות קונסטרוקטיביות?

<לורה וורטון: כן.

<ראובן גל: נשמע אותן.

<לורה וורטון: אני אגיע גם אליהן.

<לורה וורטון: לגבי העניין של העסקת חרדים, יש עם זה בעיה, כי הבעיה היא שנותנים להם להמשיך לחיות באשליה שכל העולם זה חרדים והם יכולים לחיות ככה.

<לורה וורטון: וזה נושא גם בקשר לנשים, שיש הפרדה גם במסלולים והכול.

<לורה וורטון: אם רוצים באמת שהם ישתלבו בחיים, בחברה במדינת ישראל ובצבא, הם צריכים גם לדעת שיש נשים בעולם ויש אנשים שלא חרדים.

<יהודה דובדבני: את רוצה לשנות את התרבות שלהם?

<לורה וורטון: לא.

<לורה וורטון: אני רוצה שהם יידעו, שהם יכולים לחיות בשכונות שלהם איך שהם רוצים, אבל כשהם מגיעים למקום העבודה יש גם אנשים לא חרדים ויש גם נשים.

<לורה וורטון: וכל מה שעושים כאן זה לתת להם להמשיך לחיות באשליה שזאת המציאות, וזאת לא המציאות.

<לורה וורטון: כשיחפשו עבודה יצטרכו להתמודד גם עם נשים וגם עם אנשים חילונים.

<לורה וורטון: אז מה שקורה כאן בעיני זה שבונים בועה נוספת בעלות של חצי מיליארד שקל שתיתן לכל חרדי להמשיך להשלות את עצמו שיוכל ככה להתקיים במדינת ישראל.

<צבי צמרת: מה ההצעות החיוביות שלך?

<לורה וורטון: עכשיו, בעיני הרעיון הוא שצריכים לתת להם להבין שהם צריכים לעבוד, צריכים ללמוד דברים חוץ מהתורה שבעל-פה, וכשיעשו את הדברים האלה יצטרכו לבוא במגע עם אנשים כמונו.

<לורה וורטון: אני רק אציין שאני מזועזעת מהרעיון של בקו"ם חרדי.

<לורה וורטון: אם רוצים לקלוט חרדים בצבא אז אפשר כל מיני תוכניות כדי לחפות על הפער העצום שיש להם בהשכלה, בקו"ם חרדי זה לתת להם להבין שיש להם צבא שלהם כמו שיש להם את המדינה שלהם ויש להם את המימון, וזה לא המצב.

<לורה וורטון: יש צבא אחד נכון להיום במדינת ישראל, ואם רוצים לקלוט אותם לאותו צבא צריכים לקלוט אותם לבקו"ם יחד אתי ויחד עם הילדים שלי והנכדים שלי.

<לורה וורטון: עכשיו, לגבי הנושאים האקטואליים, אני אגיד לכם מה אני חושבת שצריך לעשות.

<לורה וורטון: אני חושבת שכל התוכניות האלה לא יצליחו לטווח ארוך אם לא יהיו תיקונים רציניים במערכת החינוך.

<לורה וורטון: עכשיו כל הבעיה וכל העלות של חצי מיליארד שקל באה לחפות על זה שאנשים יוצאים בגיל 21 אנאלפביתים.

<לורה וורטון: במקום להשקיע במדרגות בונים להם מעקה של זהב.

<לורה וורטון: הם לא צריכים מעקה, צריכים לעשות עבודה יסודית במדרגות.

<לורה וורטון: וכל זה זה מעקה כדי להוביל אותם לאיזשהו מקום לא ברור.

<לורה וורטון: אם לא משנים את כל מערכת החינוך מאל"ף ועד תי"ו, או א' עד י"ב, אין סיכוי, נמשיך להשקיע מיליארדים לנסות לחפות על זה שלא עשינו את זה קודם.

<לורה וורטון: מה גם, חוץ מזה שזה לא יעבוד וזה בזבוז כספי ציבור אדיר, זה אומר שהילדים שלי ילמדו 12 שנה ואז יצטרכו לשלם שכר לימוד, להתגייס והכול, וילדים אחרים, גם אם במקרה נצליח לתפור להם איזשהו שירות שהרבנים יחיו אתו, אז הם מקבלים עוד שלוש שנות לימוד לפחות ועוד ליווי צמוד ומישהו יחזיק להם את היד אחר כך.

<לורה וורטון: לא ייתכן.

<לורה וורטון: הם צריכים לעבור מסלול כמו כולם.

<לורה וורטון: הם לא צריכים 15 שנות לימוד, הם יצטרכו את החינוך.

דוד רותם: מה זה קשור לשוויון בנטל, רק אני רוצה להבין.

<קריאה: מה אתה לא מבין?

<קריאה: זה אותו דבר.

<לורה וורטון: זה אותו דבר.

<לורה וורטון: אם בודקים, ואני עשיתי על זה בדיקה, גם פרסמתי על זה משהו, אם בודקים למה הצבא לא רוצה לגייס חרדים?

<לורה וורטון: בעיקר כי זה יקר.

<לורה וורטון: למה כל כך יקר?

<לורה וורטון: יש שתי סיבות: אל"ף, כי גייסו אותם מאוחר - - -

<גדי אגמון: טוב, יש דברים שאני מוכן לשמוע עד כאן, אבל נראה לי שיש פה נתונים שהם לא מדויקים.

<גדי אגמון: לא נאמר באף מקום ובאף עמדה מוצהרת של הצבא שהצבא לא מוכן לגייס חרדים.

<גדי אגמון: הצבא מעוניין, רוצה, זה נאמר בוועדה הזאת, זה נאמר בוועדות הקודמות.

<גדי אגמון: אני לא יודע מאיפה מובא הנתון הזה פה לוועדה, ואני מציע שמי שידבר בשם הצבא זה רק הצבא.

<לורה וורטון: אוקיי.

איילת שקד: לורה, תודה רבה.

<לורה וורטון: אפשר עוד דבר?

איילת שקד: סליחה שנייה, את דיברת יותר מכל חברי הכנסת כאן.

איילת שקד: חבר הכנסת מוטי יוגב רוצה להגיב לדברייך.

איילת שקד: תודה.

מרדכי יוגב: הייתי אומר בעדינות: אל"ף, אני מרגיש שרובנו פה מדברים מעמדה של פחות יודעים, כי אנחנו מדברים פה בתהליך שהוא באמת היסטורי, כמו שציין אותו שר הכלכלה, ואנחנו לא יודעים איך הוא יגיב.

מרדכי יוגב: ולכן המטרה שלנו היא להגיע בסוף לכך שהעולם החרדי יהיה הרבה יותר משולב גם בשירות הצבאי, בשוויון בנטל, וגם בתעסוקה, קרי יהיה פחות כנטל, גם בשביל עם ישראל כולו, גם בשבילו.

מרדכי יוגב: והייתי מציע לקחת את זה יותר מנקודה, כמו שלצורך העניין "נערי רפול", שהצבא עשה להם את חוות השומר ועשה להם מחנות ועשה להם מכינות, וברוך השם מיצה על-ידי זה את האוכלוסייה הזו הרבה יותר לטוב, כאזרחים יותר טובים וכמשולבים הרבה יותר טוב, לקחת את זה מנקודת ראות כזו.

מרדכי יוגב: אם תתנפלי על הדבר הזה אז התוצאה שלו לא בהכרח תהיה – היא תהיה תוצאה של המשך, לצורך העניין מלחמת שמד, התנגשות ולא תגיעי אל אותה מטרה, אל אותו יעד.

מרדכי יוגב: לכן כולנו פה חושבים איך אנחנו מגיעים אל היעד הזה שיהיו הרבה יותר משולבים בשירות ובתעסוקה, ולא איך נגיע להתנגשות שלא תביא אותנו לתוצאה הזאת.

<לורה וורטון: ההבדל הוא שכשהשקיעו ב"נערי רפול", במקביל השקיעו בבתי-הספר.

<לורה וורטון: מה שקורה כאן שמקצצים במשרד החינוך, בתקציבי החינוך, ומשקיעים חצי מיליארד שקל בדבר הזה.

<לורה וורטון: ואני גם אציין, רק מדובר בכפילות והכול, יש בירושלים היום לשכות העבודה הרגילות של משרד התעסוקה, יש עוד רשות התעסוקה, שזה דבר מיוחד בירושלים, ובנוסף רוצים עוד 19,000,000 כדי להעסיק עוד חרדים כדי שיהיה עוד מה לעשות עם החצי מיליארד שקל.

<לורה וורטון: במקום כבר ברמה של רשות תעסוקה או לשכות תעסוקה, שישלבו אותם.

<לורה וורטון: יש כבר מישהו שמטפל באופן מיוחד, רכז תעסוקה לחרדים בתוך לשכות התעסוקה בירושלים.

<לורה וורטון: אז למה עוד גוף נפרד?

<לורה וורטון: זה יהיה הגוף השלישי שיבוא עם עוד רכזים מיוחדים להעסקת חרדים בירושלים.

<לורה וורטון: פשוט בזבוז כסף אדיר.

איילת שקד: טוב, לורה, תודה רבה.

<צבי צמרת: אבל אם את חברת מועצה בירושלים, למה צריך רשות לתעסוקה בירושלים?

<צבי צמרת: למה גוף שני?

<לורה וורטון: האמת היא שזה בא לדיון כל פעם.

<לורה וורטון: אבל זה יהיה הגוף השלישי.

<צבי צמרת: אבל השני הוא שלכם.

<לורה וורטון: ואגב יש 4,000,000 שקל להעסקה לכל האנשים המובטלים בירושלים, ועכשיו רוצים 19,000,000 רק לחרדים בירושלים.

<לורה וורטון: זה פשוט מקומם.

איילת שקד: טוב.

איילת שקד: חברים, אני רוצה לסיים את הדיון הספציפי הזה.

איילת שקד: אנחנו נמשיך דיון אחר יותר מאוחר.

איילת שקד: נעשה הפסקה של 20 דקות.

איילת שקד: הדיון הבא הוא דיון רק לחברי כנסת בוועדת הכנסת.

איילת שקד: תודה רבה.