ועדת הכספים, כנסת 19, פרוטוקול מספר 121, 2013-07-11 16:40

ניסן סלומינסקי: אנחנו דנים בסעיף 45 פסקה (11) וסעיף 46, חוק מס ערך מוסף, העברת טובין מעוסק רשום לפי חוק מע"מ, מעוסק למוסד כספי או למלכ"ר רשום באזור או בשטחי עזה ויריחו שתלווה בחשבונית הכוללת פרטים שקבע המנהל ולא בתעודת משלוח.

<שלומית ארליך: עמוד 713.

ניסן סלומינסקי: אני יכול להבין שזה סעיף בו אנחנו מחילים את הריבונות על הרש"פ?

<איריס ויינברגר: לא.

ניסן סלומינסקי: בפרוטוקול יירשם שזה בהומור אבל זה לא רק בהומור.

ניסן סלומינסקי: <קריאה:> אפשר לרשום שזה פשוט לא מתאים לחוק ההסדרים.

ניסן סלומינסקי: אם זה לא יעבור בכנסת, זה יעבור רק בחוק ההסדרים, החלת הריבונות.

<איריס ויינברגר: אנחנו מתקנים את סעיף 129(ב).

<איריס ויינברגר: העיקרון הוא שנכון להיום טובין צריכים להיות מובלים כשיש בידי המוביל חשבונית או תעודת משלוח.

<איריס ויינברגר: יש כבר היום חריג מסוים כאשר טובין מובלים, כאשר מדובר על עוסק פלשתינאי שמכר לעוסק בישראל, אז הטובין המובלים חייבים להיות מלווים בחשבונית P, שזאת חשבונית שמוצאת ברשות הפלשתינאית.

<איריס ויינברגר: אחר כך יש ניכוי התשומות שנעשה על בסיס אותה חשבונית P ועל בסיס זה אנחנו גם מקבלים את הכספים מהרשות הפלשתינאית כי מה שנצרך בישראל, המע"מ שייך למדינת ישראל.

<איריס ויינברגר: מה שנצרך ברשות הפלשתינאית, כאשר עוסק ישראלי מוכר טובין לעוסק פלשתינאי, הוא מוציא חשבונית I.

ניסן סלומינסקי: מי זה הוא?

<איריס ויינברגר: העוסק הישראלי מוציא חשבונית I ועד היום הטובין היו מלווים או בתעודת משלוח או בחשבונית.

<איריס ויינברגר: אנחנו מבקשים שאפשר יהיה להוביל את הטובין רק עם חשבונית I ולא להסתפק בתעודת משלוח.

<איריס ויינברגר: זאת הבקשה שלנו.

ניסן סלומינסקי: תסבירי לנו.

<איריס ויינברגר: חשבונית מס לרבות חשבונית I, זה המסמך שעל בסיסו בעצם יש את החיוב במס.

<איריס ויינברגר: תעודת משלוח עדיין לא מחייבת במס למרות שעצם המכירה מחייב, אבל ברגע שמוכרים - תוך 14 ימים צריך להוציא חשבונית ואז כל החשבוניות שמוצאות בחודש מסוים מדווחים עליהן ב-15 לחודש הבא ואז משלמים את המע"מ בגינם.

<איריס ויינברגר: זאת אומרת, ברגע שיוצאת חשבונית, תוך 14 ימים.

<איריס ויינברגר: ברגע שאנחנו מחייבים שחשבונית תלווה את המשלוח, זה אומר שאין לו 14 ימים להוציא חשבונית אלא הוא צריך להוציא את החשבונית במועד המסירה של הטובין.

<איריס ויינברגר: אין לו עוד 14 ימים.

ניסן סלומינסקי: הנפקא מינא כאן זה רק להרוויח 14 ימים?

<איריס ויינברגר: לא.

<איריס ויינברגר: זאת לא המטרה של התקנת הסעיף.

<איריס ויינברגר: המטרה של התקנת הסעיף היא לעשות סדר.

<איריס ויינברגר: אלה צווים שעוד יותקנו, אבל הכוונה היא שאנחנו בסופו של דבר רוצים שהטובין יעברו במעברים מסוימים, שיהיה לנו פיקוח על מה שעובר, ושאנחנו נדע שהטובין האלה באמת מועברים לרשות.

<איריס ויינברגר: ברגע שיש לי חשבונית I, הטובין עברו לרשות, אנחנו לא מחפשים אותם ויכול להיות גם סחר בשחור בטובין האלה ויכול להיות שימוש בפיקטיביות.

<איריס ויינברגר: אנחנו רוצים פיקוח ובסופו של דבר יש איזשהו רצון שגם העברות הכספים לרשות הפלשתינאית תהיה על בסיס חשבוניות שעברו בפועל במעברים, שאנחנו יודעים שהטובין באמת נצרכו ברשות ולא אצלנו.

<שלומית ארליך: זה מתואם גם עם הצד השני?

<שלומית ארליך: יש לכם הסכמות בעניין הזה?

<איריס ויינברגר: יש.

<גיא גולדמן: מזכר הבנות.

<דניאל וקנין: היום ההתחשבנות עם הרשות הפלשתינית מתבצעת על סמך מסמכים.

<דניאל וקנין: אחת לחודש יש פגישות התחשבנות כשהצד הישראלי מציג בפני הצד הפלשתיני את כל חשבוניות המס שעוסקים ישראלים קיבלו מעוסקים פלשתינים בגין שירותים וסחורה.

<דניאל וקנין: מהצד הפלשתיני הפוך.

<דניאל וקנין: הוא מציג בפני הצד הישראלי את כל החשבוניות שקיבלו עוסקים פלשתינים מעוסקים ישראלים בגין מכירת סחורות ושירותים.

<דניאל וקנין: זאת אומרת, ההתחשבנות נעשית למעשה על סמך ניירות.

<דניאל וקנין: תופעת החשבוניות הפיקטיביות לצערי לא קיימת רק בתוך מדינת ישראל אלא היא נוגעת גם לחשבוניות התחשבנות I מצד אחד ו-P מהצד השני.

<דניאל וקנין: מזה חודשים ארוכים אנחנו מנהלים שיחות עם הרשות הפלשתינית כשהרעיון בסופו של דבר לעבור מהתחשבנות שהיא ניירות להתחשבנות הרבה יותר נכונה והרבה יותר כלכלית, תוך כדי זה שאנחנו רוצים לתעד את כל מעבר הסחורות דרך מעברים ואז, במעברים האלה, כל סחורה שעוברת מצד אחד לצד שני, החשבונית תלווה את הסחורה, אנחנו נסמן את החשבוניות האלה בסימון שאני מקווה שלא ניתן לזייף אותו ולמעשה מה שייכנס להתחשבנות אלה רק אותן חשבוניות משני הצדדים שעברו דרך המעבר.

<דניאל וקנין: זאת אומרת, כל חשבונית שתעבור בדרכים אחרות כשאין מאחוריה סימון, היא לא תיכנס.

<דניאל וקנין: המצב החוקי היום מחייב מעבר של סחורה מהשטח הפלשתיני לשטח ישראלי רק באמצעות חשבונית P, כאשר לגבי המצב החוקי הקיים, מעבר סחורה מישראל לרשות הפלשתינית ניתן נכון להיום להעביר את זה באמצעות תעודת משלוח.

<דניאל וקנין: על מנת להפעיל את המהלך הזה של התחשבנות על סמך מעבר בפועל, אנחנו צריכים שגם סחורה ישראלית שעוברת לצד השני תעבור רק באמצעות חשבונית.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שזה חלק מהמאבק, עליו אנחנו מאוד מברכים את רשות המסים, לפעול נגד נושא העלמות וכל הדברים האחרים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מאוד משבחים אתכם בנושא הזה.

ניסן סלומינסקי: בוודאי שאנחנו נעודד אתכם.

<שלומית ארליך: עוד עניין אחד, לעניין המועד להוצאת החשבונית.

<שלומית ארליך: אנחנו למעשה מקדימים את המועד להוצאת החשבונית והשאלה איך אפשר לפתור את זה.

<איריס ויינברגר: סעיף 129, ברישא שלו, נותן אפשרות למנהל להורות על פטור מסוים מהצגת החשבוניות האלה.

<איריס ויינברגר: אנחנו נגדיר עוסקים גדולים לגביהם מאוד קשה כל הנושא הזה של החשבוניות I כי לחשבונית I יש מערכת מסורבלת והיא יותר מסורבלת מחשבונית רגילה כאשר צריך לפנות ליחידת האוטונומיה ולקבל פנקס של החשבוניות האלה.

<איריס ויינברגר: זה נטל לוגיסטי.

<איריס ויינברגר: לגבי עוסקים גדולים לפי היקף החשבוניות, היקף הסחר, אנחנו ניתן להם איזשהו הפטר שזה מנגנון שקיים היום במידה מסוימת.

<איריס ויינברגר: גם לגבי סחורה שיוצאת משטחי יהודה ושומרון אל הרשות הפלשתינאית, הם לא יצטרכו לעשות סיבוב ולעבור במעבר, אבל זה באמת כאשר נסדיר את כל נושא המעברים.

<איריס ויינברגר: עדיין הסחורה צריכה להיות מלווה בחשבונית.

<שלומית ארליך: אבל העניין הזה יוסדר עד התחילה שהיא ב-1 בינואר 2014.

<איריס ויינברגר: כן.

ניסן סלומינסקי: מה היקף הסחורה הידוע שעובר?

<שמואל מייזליך: במע"מ אנחנו מחזירים לרשות הפלשתינאית סדר גודל של כ-150 מיליון שקלים בממוצע לחודש.

<דניאל וקנין: חצי מיליארד.

<דניאל וקנין: זה מע"מ ומס קניה.

ניסן סלומינסקי: יש מה שנקרא חשבונית אפס, נכון?

<דניאל וקנין: לא.

<דניאל וקנין: לא קיימת למעט פירות וירקות.

ניסן סלומינסקי: זה אני רוצה לשאול.

<דניאל וקנין: לא בין מדינת ישראל לבין הרשות הפלשתינית.

ניסן סלומינסקי: רציתי לשאול לגבי פירות וירקות.

ניסן סלומינסקי: מאחר שיש לנו תחושה שגם שם בטח מתנהל שוק ער מאוד שמדינת ישראל לא זוכה לראות אותו ולהרגיש אותו וגם אולי זה יוצר פערי תיווך.

ניסן סלומינסקי: פעם חשבו לא להעמיס מע"מ על הפירות והירקות, אבל זה סיפור נפרד.

ניסן סלומינסקי: נניח אפילו חשבונית מס אפס, אבל זה יאלץ את כולם לעבוד באופן מסודר.

ניסן סלומינסקי: יש מציאות כזאת?

ניסן סלומינסקי: חשבתם על זה פעם?

<דניאל וקנין: אתה מדבר על מעבר ממדינת ישראל לרשות?

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: בתוך ישראל.

<דניאל וקנין: אם מדובר בפירות וירקות, זאת לא עסקה שחייבת במס הכנסה.

<דניאל וקנין: במס הכנסה זאת עסקה רגילה שחייבת בתשלום מס הכנסה וצריך להוציא חשבונית.

<דניאל וקנין: זאת לא חשבונית מס אבל זאת חשבונית עסקה שחייבים להוציא אותה.

<איריס ויינברגר: זה לפי הוראות ניהול ספרים.

<שמואל מייזליך: יש חשיבות להוצאת חשבונית מס בשיעור אפס מכיוון שהמקבל אותו זכאי לנכות את המס האחר שיש, בניגוד לחשבונית שהעסקה עליה פטורה.

ניסן סלומינסקי: למה כולם מחייכים כשאני שואל את זה לגבי פירות וירקות?

ניסן סלומינסקי: אי אפשר להשתלט על השוק הזה?

<שמואל מייזליך: לצערנו אנשים קצת מבלבלים בין עסקה בשיעור אפס לבין עסקה פטורה.

<שמואל מייזליך: אלה שני דברים שונים.

<איריס ויינברגר: כי לא בהכרח, גם אם הם צריכים להוציא, הם מוציאים.

ניסן סלומינסקי: למה דווקא כאן יש כל כך הרבה תחושות לא טובות בניגוד למוצרי חלב, שם אנחנו יותר רגועים?

<דניאל וקנין: שישים אחוזים מהשוק של פירות וירקות הוא ברשתות השיווק ושם אין בעיה.

<דניאל וקנין: הבעיה היא בשווקים הפתוחים ואנחנו יודעים מה היכולת גם שלנו לעשות אכיפה אפקטיבית במקומות האלה.

עמר בר-לב: האם במעברים זה יאלץ להגדיל את כוח האדם שעוסק בדברים האלה?

<דניאל וקנין: יש להניח.

עמר בר-לב: אם כן, האם לקחו בחשבון את המשמעות התקציבית?

<דניאל וקנין: יש ניירות עבודה בנושא.

<דניאל וקנין: אנחנו מעריכים תוספת של כשלושים אחוזים בכמויות המשאיות שתעבורנה מצד אחד לצד שני.

<דניאל וקנין: ברור שיש לזה משמעויות מבחינת כוח אדם.

עמר בר-לב: צריך לוודא שזה נלקח בחשבון כי אחרת סתם חוק שבסוף אי אפשר לאכוף אותו.

<דניאל וקנין: כולל משרד הביטחון, מינהלת המעברים, רשות המסים, כל הגופים האלה נמצאים בתוך הדיונים.

ניסן סלומינסקי: אני מניח שמעבר לנושא של היכולת לקלוט את המע"מ יותר מסודר, ברגע שאתה תצליח לנווט את העסקאות כולן, עד כמה שאפשר, דרך מעברים מסודרים, אני מניח שיש לזה תועלות ביטחוניות מעבר לנושא הכספי ואז אתה שולט בעניין.

<דניאל וקנין: צו אלוף היום מחייב מעבר טובין בין שני הצדדים באותם מעברי גב אל גב, מסיבות ביטחוניות.

<דניאל וקנין: לצערי לא כולם עושים זאת.

ניסן סלומינסקי: עכשיו יהיה להם אינטרס לעשות את זה.

<דניאל וקנין: אנחנו נוכל לתקן גם את הנושא הזה.

<איריס ויינברגר: אני צריכה להקריא.

<איריס ויינברגר: בסעיף 129(ב) בהגדרה "חשבונית או תעודת משלוח" בפסקה (1), בסופה יבוא: "לעניין טובין המובלים לאזור או לשטחי עזה ויריחו, חשבונית שהוצאה כדין בידי עוסק הרשום לפי חוק זה הכוללת פרטים שקבע המנהל".

<שלומית ארליך: יש כאן סעיף תחילה, סעיף 46.

<איריס ויינברגר: תחילתם של סעיפים 67(א) ו-129(ב) לחוק מס ערך מסוף – אנחנו מדברים כאן על 129(ב) – כנוסחו בסעיף 45(11) לחוק זה, ביום כ"ט בטבת התשע"ג (1 בינואר 2014).

<שלומית ארליך: אתם מבקשים את התחולה כאן לא על אוגוסט אלא על 1 בינואר.

<איריס ויינברגר: נכון, בגלל כל מה שדובר על נושא ההיערכות.

ניסן סלומינסקי: מאחר שאנחנו מצביעים רק בסוף, לא נעשה הצבעה.

<איריס ויינברגר: אבל אין הסתייגויות.

ניסן סלומינסקי: כן, אין הסתייגויות.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה.