ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 19, פרוטוקול מספר 76, 2013-07-22 12:00

מירי רגב: שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את הדיון.

מירי רגב: על סדר היום - הצעת חוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה) (תיקון) (הארכת תוקף), התשע"ג-2013.

מירי רגב: זו הצעת חוק שמוגדרת – אנחנו בעצם מדברים על פיילוט שהמשרד לביטחון הפנים מוביל יחד עם השלטון המקומי, משטרת ישראל.

מירי רגב: פיילוט שרוצים להרחיב לעוד 4 שנים ובעוד מספר ערים.

מירי רגב: כולנו מבינים שאם היה כוח אדם למשטרה היא היתה צריכה לעשות את זה בעצמה ולא היינו צריכים לקחת פקחים.

מירי רגב: באופן עקרוני אנחנו לא אוהבים לקחת סמכויות מהמשטרה ולתת לאזרחים.

מירי רגב: נכון שנגדיל את כוח האדם ונאפשר למשטרה לבצע את התפקיד שלה בכל מה שקשור לסדר ציבורי, לשמירה ולמניעת אלימות, אבל בגלל המציאות שקיימת אני מבינה שיש הסכם בין המשרד לביטחון הפנים, משטרה ופקחים עירוניים שלהרחיב להם סמכויות, אחרי שהם עוברים הכשרה מסוימת, בסוגיות ספציפיות, ואנחנו מדברים פה בעצם באלימות.

מירי רגב: על אפשרות שמהערך השיטור העירוני יפעל בתחום האלימות בתחומים המוגדרים בחוק: אזורי בילוי, אזורי סחר, גנים ציבוריים, חופי ים, וכו'.

מירי רגב: הם מוסמכים לבקש מאדם להזדהות, לחפש עליו נשק ולעכב אותו עד לבואו של שוטר.

מירי רגב: הם פועלים ביחד עם השוטר ובהנחיתו.

מירי רגב: זה בעצם על מה שאנחנו מדברים.

מירי רגב: אנחנו מדברים על האלימות עצמה ולא על הסיבות שהביאו לאלימות, למשל – אלכוהול ושתיה בגנים ציבוריים, השתוללות של בני נוער בגנים ציבוריים, עכשיו בוודאי, ביולי- אוגוסט.

מירי רגב: אנחנו לא מטפלים בסיבות אלא רק כשיש אלימות.

<עלוה קולן: גם חשש לאלימות.

מירי רגב: יפה.

מירי רגב: אז לגבי חשש לאלימות – שאלתי את היועץ המשפטי שיבדוק את זה, ותתנו לי תשובה.

מירי רגב: בעיין הזה לדעת אם באמת אתם מתעסקים בחשש לאלימות, כי ברור שאם בגן ציבורי המפקח העירוני מסתובב ורואה שיש הרבה בני נוער, מוזיקה ושתייה, ומכוניות שעושות חרקות ליד הקניון - אז ברור שבסופו של דבר זה יביא לאלימות.

מירי רגב: אז אם רק כשיש אלימות נכנס הפיקוח, מה עשינו בזה?

מירי רגב: דבר נוסף, אני רוצה שתציגו פה איזה יתרונות רואים בהפעלת השיטור העירוני, מי נושא בעלויות של השיטור העירוני, מה ההכשרה שעוברים הפקחים, מה השיקולים בבחירת הערים, מתי הפיילוט הזה יהפוך מהוראת שעה לפיילוט קבע בכל שטח מדינת ישראל.

<יואל הדר: אנחנו נעבור קודם על הפן המקצועי לפני שנגיע לפן המשפטי.

מירי רגב: השלטון המקומי פה?

מירי רגב: יש שיטור מקומי בקרית גת?

<אבירם דהרי: קיבלנו אישור, אנחנו לא - - -

מירי רגב: באילת יש.

מירי רגב: אני יודעת.

מירי רגב: בהרחבה אני רואה את באר שבע, את עפולה, רמלה ושפרעם.

מירי רגב: רשמתי לי לבדוק מה קורה עם קרית גת.

<רותם פלג: יש הרחבה נוספת שעדכנו אותך שאנחנו מתחילים בהליכים לגביה.

<רותם פלג: נביא אותה לאישורכם.

מירי רגב: אז תכף נדבר על ההרחבה הנוספת.

<רותם פלג: אז אדבר טיפה בכלליות על הפיילוט ואחרי זה תכוויני אותנו על איזה נושאים את רוצה שנעמיק יותר.

<רותם פלג: הבאנו לפה את כל הצוות המקצועי שיכול לענות על כל השאלות.

<רותם פלג: בעצם, פיילוט השיטור העירוני התחיל בפועל – החוק חוקק בסוף 2010, כאשר מדובר על כוח שהוא משותף לשוטרים ופקחים שעובד בתחום המוניציפאלי של אותה רשות ואינו יוצא ממנה למשימות אחרות.

<רותם פלג: המטרה היא לשפר את הביטחון האישי בתחום הרשות המקומית בעבירות ספציפיות של איכות חיים ושמירה על הביטחון האישי, כשיש סל עבירות קבוע מראש של מה מותר ומה אסור לשיטור העירוני לטפל בו.

<רותם פלג: כמובן שרכיב הפקחים בחוק הוא משמעותי.

<רותם פלג: בעצם, החוק עצמו מדבר רק על רכיב הפקחים אבל צריך להבין שמאחוריו יש אופרציה שלמה שמתוקפת בהחלטת ממשלה ומסדירה את כל נושא הפעלת השיטור העירוני, מוועדת היגוי למנהלת, ויורד כלפי מטה ברמת השלטון המקומי, כאשר בעצם ועדת היגוי בראשות ראש העיר היא זו שקובעת את המדיניות.

<רותם פלג: כמובן שהפעלת הכוח נשארת בסמכותה של משטרת ישראל ולא מועברת לאף אחד.

<רותם פלג: אני חושב שהנושא מוסדר בצורה יפה, בסך הכל, גם בחקיקה וגם בהחלטת הממשלה.

<רותם פלג: נכון שיש פה אלמנט של העברת סמכויות לשלטון המקומי, אבל לא מדובר בהפרטה אלא באמת בשילוב כוחות, כאשר כל אחד מהרכיבים מביא את היתרון היחסי שלו.

<רותם פלג: השילוב הזה מביא ליותר עם מה שיש, עם הכוח הקיים.

<רותם פלג: הסיבה שזה כעת בשלבי פיילוט ושאנחנו מבקשים להמשיך את הפיילוט היא שתהליכי ההקמה היו תהליכים ארוכים מאד.

<רותם פלג: היה צריך לבנות פה תשתית מאפס, שבהרבה מקרים לא היתה קיימת קודם, גם בדברים שקשורים במשרד לביטחון הפנים אבל גם בדברים כלליים הרבה יותר - כמו, לדוגמה – מה הוא פקח עירוני ומה ההכשרה הבסיסית שהוא צריך לעבור.

<רותם פלג: נתקלנו בבעיות שפתרנו את רובן תוך כדי תנועה, והיום אנחנו נמצאים במקום אחר לגמרי מבחינת ההתנהלות.

מירי רגב: אז הפיילוט הוא כבר מ-2010, זאת אומרת – שלוש שנים, ואתם - - -

<רותם פלג: החוק עבר בסוף 2010, הוא התחיל באמצע 2011, פחות או יותר.

<עלוה קולן: הפקחים הוכשרו רק באפריל השנה.

<רותם פלג: חלקם.

מירי רגב: זאת אומרת שכמה זמן הפיילוט פועל?

<רותם פלג: פחות או יותר מאמצע 2011, כאשר היו רכיבים שהיה צריך להשלים תוך כדי תנועה- כמו גיוס הפקחים, הכשרת הפקחים, תהליכים שלקחו סך הכל - - -

מירי רגב: מי מגייס את הפקחים?

<רותם פלג: הרשות המקומית.

מירי רגב: אז הפיילוט רץ כבר שנתיים.

מירי רגב: למה צריך עוד 4 שנים אם הפיילוט הזה הוא טוב?

<רותם פלג: מכיוון שהחוק מדבר על סמכויות הפקחים.

<רותם פלג: את סמכויות הפקחים אנחנו באים להפעיל רק בתקופה האחרונה.

<רותם פלג: אין לנו מספיק ניסיון עם הפעלת הפקחים עצמם.

מירי רגב: אז למה צריך 4 שנים כדי להשאיר את זה בפיילוט?

<רותם פלג: מכיוון שראינו שהתהליכים האלה לוקחים הרבה מאד זמן, ואנחנו גם מכירים את הדרך שבה מתנהג הציבור ברגע שהמשטרה וגופים אחרים נכנסים לפעולות של אכיפה.

<רותם פלג: יש איזשהו גרף עד שהמערכת מתייצבת, לכן אנחנו חושבים שנכון להאריך את זה לתקופה הזו.

<רותם פלג: 4 שנים ייתן לכולנו מספיק זמן כדי לדעת שהעסק עובד, ועובד טוב.

<רותם פלג: כל השחקנים בתוך המגרש הזה מאד מרוצים מהמהלך.

<רותם פלג: היו לא מעט התנגדויות בתחילת הדרך ולא מעט שאלות שעלו, אבל אני חושב שנכון להיום כל הגורמים הרלבנטיים - -

מירי רגב: אז בוא נראה מי משתתף בשיטור העירוני ומה היתרונות.

מירי רגב: בוא נראה מול מה שהיה בעבר.

מירי רגב: יש לכם את ההשוואה?

תמר זנדברג: הנוסח לדיון הוא הנוסח הזה?

<עידו בן יצחק: הנוסח הכחול.

<עידו בן יצחק: יהיו מספר שינויים שנציג בעל פה.

<רותם פלג: אנחנו ביקשנו לערוך מספר שינויים שחשבנו שהם נכונים לשים את התהליך במקום יותר גמיש ויותר נוח מבחינתנו, אני מבין שיש לכם הסתייגויות.

מירי רגב: עוד לא שמעתי את היתרונות של השיטור העירוני מול מה שהיה בעבר, בעיר שלא היה בה שיטור מקומי ויש בה עכשיו.

מירי רגב: בוא נראה מה ההבדלים.

מירי רגב: בי"ת- כמה זה עולה לעיר, כמה זה עולה לכם?

מירי רגב: למה זה רק פיילוט?

<רותם פלג: אז אולי לפני כן נדבר על סל העבירות - - -

<דני שחר: אני מנהל את "עיר ללא אלימות" בשיטור העירוני.

מירי רגב: "עיר ללא אלימות" הולכת יחד עם השיטור העירוני?

<דני שחר: ברוב הרשויות – כן.

מירי רגב: זאת אומרת, שברשויות שאין שיטור עירוני אין "עיר ללא אלימות"?

<דני שחר: לא.

<דני שחר: אלה שני פרויקטים שונים.

מירי רגב: ובפועל מנוהלים על ידך.

מירי רגב: בנפרד.

תמר זנדברג: התשובה לא ברורה.

תמר זנדברג: השאלה במקום והתשובה לא ברורה.

תמר זנדברג: אתה מטעם המשרד לביטחון הפנים?

<דני שחר: כן.

<דני שחר: "עיר ללא אלימות" - - כמעט בכל הרשויות בארץ כך שממילא איפה שנכנס השיטור - - -

מירי רגב: שמעתי את זה גם בטורען.

מירי רגב: היה לנו סיור של הוועדה שם וזה היה פשוט מצוין.

מירי רגב: הוועדה שמעה שם סקירה מאלפת על "עיר ללא אלימות".

מירי רגב: גם נלך ונבקר במקום כזה ונעשה דיון על "עיר ללא אלימות".

מירי רגב: רק רציתי לשאול שאלת הבהרה.

תמר זנדברג: ההבדלים בין - - -

מירי רגב: אין קשר.

מירי רגב: תזמני דיון מהיר בעניין.

תמר זנדברג: אם אין קשר, אז למה זה הנושא שנדון?

מירי רגב: כי הוא אמר שהוא אחראי גם על זה וגם על זה.

<דני שחר: קודם כל – הרקע להקמה – סך הכל מערך האכיפה בשיטור העירוני הוקם על רקע תחושה גוברת של חוסר ביטחון אישי, למנהיגות המקומית אין מספיק כלים להתמודד עם זה, כל הסיפור של חברות עירוניות.

<דני שחר: אני אתייחס למצגת - זו מטרת הפיילוט.

<דני שחר: תעבור הלאה, ניגש לנתונים.

<דני שחר: היום אנחנו נמצאים ב-17 רשויות בשיטור העירוני.

<דני שחר: את רואה את הרשימה.

מירי רגב: מתי תהיה ההרחבה השניה?

<יואל הדר: השלישית.

<יואל הדר: ברגע שנקבל הסכמה משר הפנים.

<יואל הדר: לפי החוק אנחנו צריכים לקבל הסכמה של שר הפנים.

<יואל הדר: נקבל גם בכתב מראשי הרשויות - - -

מירי רגב: מה עם הוועדה?

<יואל הדר: החוק קובע מה שדרשתם – קודם שר הפנים, ואחר כך הוועדה.

מירי רגב: הוועדה מאשרת את כל הרשויות - - -

<עלוה קולן: בהצעת החוק החדשה אין צורך באישור הוועדה.

מירי רגב: זה ייכנס.

<דני שחר: אפשר לראות את המספרים בהשוואה - -

תמר זנדברג: אפשר לחזור בבקשה כמה זמן זה עובד ב-17 הרשויות האלה?

<רותם פלג: הסברנו שזה התחיל באמצע 2011 והצטרפו רשויות תוך כדי תנועה.

<דני שחר: בשקף הקודם זה הוצג.

תמר זנדברג: הייתי ושמעתי, ועדיין אל נמסר – בין 17 הרשויות כמה זמן זה פועל בכל רשות.

<יואל הדר: זה שונה.

<יואל הדר: בכל רשות זה פועל באופן שונה.

תמר זנדברג: הבנתי שזה שונה.

תמר זנדברג: אבל יש בסך הכל 17.

<רותם פלג: נחזור לשקף הקודם.

<דני שחר: ביולי 2011- אלה 13 הרשויות שנכנסו.

<דני שחר: צריך להבין שהכניסה היא מדורגת.

<דני שחר: לא כולם באותו תאריך.

<דני שחר: יש תהליך של הכנה, הכשרת הפקחים, אישור משטרה, גיוס וכו'.

<דני שחר: הפיילוט התחיל ביוני 2011.

<דני שחר: במאי 2012 ארבעת הרשויות האלה נוספו.

תמר זנדברג: כמה זמן לקח התהליך הזה בין ההשקה לבין מתי שזה התחיל לפעול?

<דני שחר: זה לא חלוט.

<דני שחר: זה משתנה בתהליכים בתוך הרשויות – יש שוטרים, יש פקחים, הכשרת הפקחים, וכו'.

<רותם פלג: למרות שזה לא היה תנאי להפעיל.

<רותם פלג: זה היה תנאי שהם יוכלו להפעיל את הסמכויות שלהם.

מירי רגב: בכל עיר כזו יש שיטור עירוני שעובד, עם פקחים?

<קריאה: כן.

מירי רגב: אז למה אומרת פה נציגת האגודה לזכויות האזרח שזה בלי פקחים?

<עלוה קולן: בהצעת החוק שלכם מ- 28.4 שהתזכיר שלה יצא, - - פורסם לציבור, ובדברי ההסבר שלכם כתוב – רק בימים האחרונים הוכשרו הפקחים.

<עלוה קולן: 28.4.2013.

<עלוה קולן: לפני חודשיים.

<עלוה קולן: זה כתוב בדברי ההסבר שלהם זה לא אני ממציאה את זה.

<עלוה קולן: זה שנוספו שוטרים זה לא אומר שפקחים - - -

<רותם פלג: ניסיתי להסביר, ואני אסביר עוד פעם – אין קשר בהפעלת השיטור העירוני בין מתן - - -

<עלוה קולן: רגע, אבל ביולי 2012 בדיוק לפני שנה היה דיון בוועדה.

<עלוה קולן: לא היה פקח אחד בעבודה.

<רותם פלג: כל הפקחים היו בעבודה.

<רותם פלג: את מבלבלת בין שני דברים גברתי.

<רותם פלג: את לא מבינה את התהליך.

<יואל הדר: יש פקחים ויש סמכויות של פקחים.

<יואל הדר: פקחים בלי סמכויות זה לא אומר - -

<עלוה קולן: הם לא השתמשו בסמכויות שלהם.

<רותם פלג: אבל הם היו בשטח והם עבדו.

<עלוה קולן: אז אתם הם אלה שמטעים את הוועדה.

תמר זנדברג: אבל עכשיו אתם מבקשים סמכויות לפקחים, לא?

<יואל הדר: לא.

<יואל הדר: לא מבקשים שום סמכות.

<יואל הדר: מבקשים להאריך מצב קיים.

תמר זנדברג: אבל המצב הקיים הזה – זה סמכות לפקחים.

<קריאות: - - -

<יואל הדר: אבל את לא מכירה את הנושא - - -

תמר זנדברג: אני מכירה את הנושא היטב, תתפלא.

תמר זנדברג: ואם אני לא מכירה זה עדיין התפקיד שלי לשבת פה ולהכיר, בשם הציבור, ולא שאתה תגיד לי לא על מה שזה כן, בכל הכבוד.

<יואל הדר: אז אנחנו צריכים להסביר לכם ולא שאתם תגידו לנו מה העבודות כשאתם לא יודעים מה העובדות.

<יואל הדר: אז את לא מכירה את הנושא.

תמר זנדברג: עם כל הכבוד, לא אתה תחנך אותי אם אני מכירה או לא.

תמר זנדברג: אני אל"ף מכירה, ובי"ת, גם אם אני לא מכירה, זה התפקיד שלך להסביר לי לפי מה שאני שואלת ולא להגיד לי – החוק הזה נותן סמכות לפקחים.

תמר זנדברג: אתה לא תגיד לי שזה לא המצב כשזה כן המצב.

מירי רגב: אני מבקשת לתת הסבר איפה יש פקחים וכמה פקחים עובדים כבר, ב-15 מקומות.

מירי רגב: אם אין פקחים – אז מי עושה את השיטור העירוני?

<רותם פלג: כפי שהראינו קודם – יש 206 פקחים ברשויות המקומיות נכון להיום, אל מול 200 ומשהו שוטרים.

<רותם פלג: הפקחים נמצאים כמעט מהיום הראשון רוב המקומות.

<רותם פלג: נכון שהם גמרו את כל תהליכי ההכשרה שלהם לאחרונה, אבל זה לא אומר שהם לא היו בשטח ולא עבדו.

<רותם פלג: הם רק לא הפעילו את הסמכויות העודפות שנתנו להם בחוק.

מירי רגב: זאת אומרת, את הסמכויות הם התחילו לממש רק מרגע שסיימו את ההכשרה.

<רותם פלג: נכון.

מירי רגב: בסדר, וטוב שכך כי אני לא רוצה שכל אחד יממש את ה - - -

<רותם פלג: ולכן מה שנאמר כאן הוא לא מדויק בלשון המעטה.

מירי רגב: נמשיך הלאה – אני רוצה לראות את התוצרים של אותו שיטור עירוני.

<דני שחר: בסך הכל – אלה התוצרים של 2012, אחרי זה תראו בהשוואה לרשויות אחרות ורשויות ביקורת.

<דני שחר: סך הכל אפשר לראות שכמות הפעילות, אפשר לראות, היא מאד גדולה.

<דני שחר: אפילו אפשר לראות את כל הנושא של נשיפונים.

<דני שחר: שפיכת אלכוהול, זה כמובן עם המשטרה.

<דני שחר: המספרים מדברים בעד עצמם, אירועי סדר ציבורי, אפשר לראות.

<דני שחר: אבל יש יש כאן גם נתון השוואתי,

<רותם פלג: זה גם מעניין כי רואים שחלק מהפניות מגיעות מ-106, המוקד העירוני.

<דני שחר: בשקף הבא – הסימן הירוק זה באותה תחנה – כמות האירועים 2011 ובכחול – מה קרה לאחר הקמת השיטור העירוני.

<דני שחר: אפשר לראות את הפערים המאד משמעותיים בפעילות.

מירי רגב: מה זה הפערים?

מירי רגב: זה מראה שיש פחות אלימות?

מירי רגב: לפי זה רואים שיש פחות או אלימות או יש יותר אלימות?

<דני שחר: יש יותר פעילות יזומה.

<דני שחר: בשקף הבא סימנו בוורוד ערי ביקורת, ערים דומות שאין להן שיטור עירוני באותה תקופה.

<דני שחר: איפה שהיה הפיילוט אפשר לראות שיש הבדלים דרמטיים בהיקפי הפעילות בין מקום שיש שיטור ובין מקום שאין.

<דני שחר: אני מציע שנשמע את מאיר יצחק הלוי.

מאיר יצחק הלוי: כרשות שנמצאת בפרויקט הזה, או בפיילוט, אם תרצו, מאז הקמתו - נדמה לי שאנחנו הנחשונים בעניין הזה.

מאיר יצחק הלוי: מבחינתי זה המשך מדהים ל "עיר ללא אלימות", בעיקר משום שמתקיים שיח מאד טוב בכל מה שאנחנו מגדירים כעבירות איכות חיים – בינינו לבין המשטרה.

מאיר יצחק הלוי: בעינינו זה הדבר המרכזי.

מאיר יצחק הלוי: כשיושב במפגש שלנו מפקד המרחב מול ראש העיר וביחד מגדירים את המשימות, את האתגרים ואת היעדים ומסתערים ביחד על העניין סיכויי ההצלחה הם סיכויים גדולים.

מירי רגב: עשיתם סקר אצל התושבים?

מאיר יצחק הלוי: כן.

מאיר יצחק הלוי: לנו יש סקר ברמה של תחושת הביטחון.

מאיר יצחק הלוי: אני יכול להגיד שהרעיון של שיטור עירוני מבחינתי, כראש עיר, בראיה רטרוספקטיבית של שנתיים פלוס, הוא רעיון מוצלח מאד.

מאיר יצחק הלוי: האם יש דברים שטעוני שיפור?

מאיר יצחק הלוי: בהחלט כן.

מאיר יצחק הלוי: למשל – אני חושב שאנחנו צריכים להיצמד במטלות למה שאנחנו מגדירים כאיכות חיים ולא לייצר סטייה למטלות המשטרתיות.

מאיר יצחק הלוי: המשמעות היא שאני לא רוצה לראות את הפקח שלי מבטל דוחות חניה והופך להיות שוטר קטן.

מאיר יצחק הלוי: אני לא חושב שזה המצב, אבל צריך לייצר את המנגנון שיודעים בדיוק על מה אנחנו מסתערים ולא שתהיה סטייה לכיוון המשטרה, כי מה לעשות?

מאיר יצחק הלוי: המשטרה יותר מסודרת.

מאיר יצחק הלוי: לכן צריך לראות שאנחנו נצמדים לאותן מטלות - - -

מירי רגב: המטלות שהוגדרו מראש: אלימות, שתייה, שכרות - - -

מאיר יצחק הלוי: אני יכול לתת דוגמה באילת, למשהו שעובד פנטסטי - התמודדות משותפת עם בעיות רעש.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו עיר שנושא הרעש צריך לקבל התייחסות ותשומת לב ואני יכול להגיד שבעניין הזה יש לנו הישגים נפלאים.

מאיר יצחק הלוי: איפה יש בעיה, שאני נתקלתי בה?

מאיר יצחק הלוי: פעמים יש כמו בעיר שלנו שחסרה כוח אדם פרופסיונאלי, אז אני לא רוצה שתהיה כמות התליה בין כמות הפקחים ובין הפרויקט עצמו כי היה לנו מצב שלא הצלחנו לגייס מספיק פקחים.

מאיר יצחק הלוי: לא רציתי לעמוד נזוף אל מול זה שאני לא יודע לשחק עם ה- matching .

מאיר יצחק הלוי: שתהיה יותר גמישות כי בסוף בסוף זה משימות של המשטרה.

מאיר יצחק הלוי: לכן אני אומר שצריך למצוא את המנגנון.

מאיר יצחק הלוי: אני לא קובע מה, שישבו החכמים, וימצאו, כי יש כאן כוונת משורר.

מאיר יצחק הלוי: רואים שאנחנו רוצים את זה, והעובדה היא שאנחנו לאט לאט – ודרך אגב, מי שמאשר את הפקחים בסיכומו של דבר זה המשטרה.

מירי רגב: איך הולך ה-matching?

מאיר יצחק הלוי: אצלנו, בסך הכל, המספר הכולל מדבר על שבעה ושבעה.

מאיר יצחק הלוי: לנו היה מצב שהיו לנו חמישה ולא הצלחנו לגייס את השניים - - -

מירי רגב: מן הסתם האזרחים צריכים לשלם יותר על זה.

מאיר יצחק הלוי: זה צד אחד, אבל יש גם תעודת הכשר, נגיד את זה.

מירי רגב: כאילו העיר צריכה לשלם עבור שיטור מקומי כי המשטרה לא נותנת מענה.

מאיר יצחק הלוי: אני לא רוצה שנשלם בנזיפות על כך שאנחנו לא מצליחים, כי אנחנו רוצים.

מאיר יצחק הלוי: אני מדבר בראיה נקודתית.

מאיר יצחק הלוי: מבחינתי אני חושב שהרעיון כרעיון הוא רעיון נכון, שצריך להמשיך אותו.

מאיר יצחק הלוי: יש כמה לאקונות שצריך לדעת איך לטפל בהן ומניתי 2 או 3 כאלה.

מאיר יצחק הלוי: אני מניח שהיועצים המשפטיים ידעו לתת את הפתרון.

מאיר יצחק הלוי: אני מצטער שאני צריך ללכת.

מאיר יצחק הלוי: תודה.

<בשורה רגב: אני ראש מחלקת מחקר במשרד לביטחון הפנים.

<בשורה רגב: מה שאני אציג זה בעצם את המתודולוגיה של המחקר המלווה, של כל התכנית מתחילתה ועד היום.

<בשורה רגב: אנחנו בדקנו את כל הנתונים משיעור הפניות המטופלות במסגרת הסלים הרלבנטיים של השיטור העירוני, שאלה בעצם הנתונים הכמותיים, וגם בדקנו את הנתונים הרכים.

<בשורה רגב: את בעצם שאלת קודם לגבי תחושת הביטחון.

<בשורה רגב: אז אנחנו ביצענו סקר, שתי פעימות לסקר של תחושת הביטחון ביישובים הספציפיים ואפילו השווינו לקבוצת ביקורת.

<בשורה רגב: מה שאנחנו רואים פה זה מה שנאמר קודם אבל בחלוקה מאד דיפרנציאלית ברמת היישובים.

<בשורה רגב: אנחנו רואים שיש עליה בשיעור הפניות המטופלות בשיטור העירוני מסך הפניות למוקד 100 בכל היישובים.

<בשורה רגב: ראינו את זה גם קודם בצורה שמסכמת, פה אנחנו יכולים לראות פרטנית לרמת היישוב וגם על פי השנים הרלבנטיות.

<בשורה רגב: הלאה.

<בשורה רגב: פה בדקנו את שיעור הפניות לאלף נפש כשהתייחסנו לסלים הכי רלבנטיים ומהותיים לטיפול השיטור העירוני.

<בשורה רגב: הראשון הוא סל איכות חיים והשני הוא סל אלימות.

מירי רגב: אני לא יודעת מה זה "עבירת איכות חיים".

מירי רגב: זה משהו גדול ורחב.

<רותם פלג: די הגדרנו את זה.

<רותם פלג: אני אתן דוגמה – זה הפרעות מנוחה, הקמות רעש, הפרעה על ידי עבודות, אזעקה מטרידה, גם בתשתיות, עישון במקום ציבורי, הפרעת חזיזים, זיקוקי דינור, הודעות ופרסומות, , וכו' וכו', השלכת פסולת, אדם מטריד.

<רותם פלג: אנחנו יודעים מה העבירות האלה.

תמר זנדברג: ומה ההבדל בין ההתייחסות של הפקחים לעבירות האלה היום ובין מה שמוצע?

תמר זנדברג: הרי עישון כבר הוטל על הרשויות המקומיות.

תמר זנדברג: זבל וכל הדברים האלה – זה משימות של הרשות המקומית ברגיל.

<רותם פלג: אז החוק בגדול נותן סמכויות עודפות לפקחים שגמרו הכשרה מסודרת וארוכה ואושרו על ידי הגורמים הרלבנטיים שנותן להם סמכויות עודפות לבצע את אותם חוקים.

<רותם פלג: יש גם מנגנון מסודר של הפעלה משותפת של הכוח לבצע את אותם חוקים .

תמר זנדברג: זה גם היום.

תמר זנדברג: מה החוק מוסיף לפקח בהתמודדות עם עבירות שגם היום הן באחריות הרשות המקומית?

מירי רגב: הוא יכול, נניח, לחפש עליו נשק או לעצור אותו עד שהמשטרה תבוא.

<רותם פלג: זה נותן סמכות נוספת שלא היתה לו קודם.

מירי רגב: לחפש נשק, אם הוא נניח מוציא סמים, ואלכוהול וכדומה.

מירי רגב: הוא הרי לא יכול לעצור אותו, זו סמכות של שוטר.

מירי רגב: אז הוא יכול לעכב עד ששוטר מגיע.

תמר זנדברג: הוא יכול להפעיל כוח?

מירי רגב: גם שוטר לא צריך להפעיל כוח.

תמר זנדברג: אבל שוטר יכול להפעיל כוח, זה בסמכותו.

<יואל הדר: גם אדם רגיל יכול להפעיל כוח אם הוא רואה פשע לנגד עיניו, לא רק פקח.

<בשורה רגב: אז המדד האיכותי שדיברנו עליו שזה סקר של תחושת הביטחון נחלק פה לשלושה פרטרים מרכזיים, כאשר בכחול מופיע המדד המסכם, האם האזרח מרגיש ביטחון אישי בעיר מגוריו.

<בשורה רגב: כמובן שיש את הדירוג והוא נפרט לשלושה גורמים רלבנטיים – מרגיש ביטחון אישי בעיר מגוריך, לא חושש להיפגע בעיר מעבריינות, ומדד תפיסתי כללי לתדמיתה ותפקודה של משטרת ישראל הפקחים העירוניים בקונטקסט של השיטור העירוני.

<בשורה רגב: מה שאנחנו רואים פה בגדול, בייצוג הזה של היישובים, אנחנו רואים שבסוגריים מופיע הנתון ב-2011, ומה שמופיע בגדול מעל זה הנתון האחרון של 2012 .

<בשורה רגב: רואים שברוב היישובים, כשמסתכלים על הנתח הכללי הגדול, בכחול, זה הרמה הארצית הכוללת, המתכללת, יש שינוי מאד משמעותי למעלה.

<בשורה רגב: אף על פי שביישובים של המגזר הערבי – נצרת ולוד, הנתונים הם קצת יותר נמוכים, אבל עדיין, לעומת התקופה המקבילה, השינוי הוא מאד משמעותי כלפי מעלה.

מירי רגב: כמה עולה למשרד לביטחון הפנים ומשטרת ישראל השיטור העירוני?

מירי רגב: כמה מתוך זה הרשויות משלמות?

<יוחאי וג'ימה: זה נפרד.

<יוחאי וג'ימה: הם משלמים את השוטרים והרשויות – את הפקחים.

<יואל הדר: השוטרים הם שוטרים ייעודיים, זה לא שוטרים כלליים.

<יואל הדר: הקצו שוטרים מיוחדים שיטפלו ברשויות המקומיות.

<יואל הדר: זה תוספת למה שהיה עד עכשיו.

<יואל הדר: החוק הזה נתן גם פקחים וגם - - -

מירי רגב: כמה שוטרים הוספתם?

<קריאה: 215.

<רותם פלג: כמובן שזה כולל את כל המעטפת שיש סביבם – ניידות, ביגוד, ציוד.

מירי רגב: ולרשות בשנה, כמה זה עולה?

<קריאה: כל רשות עם כמות הפקחים שלה.

מירי רגב: כמה זה עולה לאזרח?

מירי רגב: נניח בגבעתיים - - -

<קריאה: זה נכנס עם הארנונה כבר.

<עלוה קולן: היו המון דיונים בוועדת הפנים בכנסת הקודמת על הצעת החוק הזו, על ההצעה הקודמת, הוראת השעה.

<עלוה קולן: היו דיונים ארוכים ורבים בגלל שכולם מבינים שהעברת סמכות ליבה של שוטרים, של משטרה לפקחים עירוניים – שאני מדגישה: שהם פועלים לבד, לא בצוות עם שוטר, הם לא בצמוד לשוטרים, והגיע הזמן שזה יהיה רשום בפרוטוקול חד משמעית.

<עלוה קולן: הם עובדים לבד, וזה מה שהחוק מאפשר להם.

מירי רגב: בסדר, אם הייתי צריכה שהוא יעבוד עם שוטר, בשביל מה אני צריכה את המפקח?

<עלוה קולן: אפשר - - יש שיטות הפעלה - - -

מירי רגב: להפך, אני רוצה לחסוך בעניין הזה.

מירי רגב: אני רוצה שיהיו לי יותר אנשים על מרחב יותר גדול.

מירי רגב: בעניין הזה אני דווקא בעד שהם לא יהיו ביחד.

<עלוה קולן: אבל נותנים להם סמכויות כמו שיטוריות- של עיכוב, של חיפוש.

מירי רגב: נותנים להם סמכות מאד ברורה.

מירי רגב: הם אומרים – אם היום - - תקשיבי, אני גרה ליד גן ציבורי ואני רואה את זה כל יום.

מירי רגב: אני רואה מה קורה שם אחרי 11 בלילה, עם בני הנוער, ותאמיני לי – זו אוכלוסייה טובה, שגרה ביישוב הצבאי.

מירי רגב: ויש שם רעש נוראי, שתיה ואלכוהול.

מירי רגב: אם פקח עירוני - והבעל שלי, שהוא בהתנדבות, שומר של השכונה, ואם הוא רואה את בני הנוער הוא עוצר את בני הנוער ומבקש מהם: תנו לי את כל האלכוהול.

<עלוה קולן: אבל זה מחוק האלכוהול.

מירי רגב: אבל זה לא קשור, אי אפשר שיהיה חוק האלכוהול, חוק הרעש, חוק - - -

חמד עמאר: אבל אין סמכות לפקח העירוני בחוק האלכוהול.

חמד עמאר: רק למשטרה.

<עלוה קולן: אני אומרת שניתנות פה סמכויות מאד רגישות של משטרה לפקחים עירוניים שפועלים לבד.

<עלוה קולן: היה פיילוט שהוארך בשנה ואחר כך בעוד שנה.

<עלוה קולן: כל פעם עם פיקוח מאד צמוד של הוועדה, וזה היה אחד הדברים המאד חשובים שהיו שעברו ב - - הקודמת.

<עלוה קולן: מה שקורה עכשיו – המשרד לביטחון הפנים, ואנחנו היינו בדיון האחרון שהיה בנושא הזה, ביולי בשנה שעברה, הפקחים עבדו אבל בלי הסמכויות העודפות.

מירי רגב: אל תדאגי, הפיקוח ימשיך.

<עלוה קולן: רק עכשיו לפני חודשיים נתנו להם את הסמכויות העודפות.

<עלוה קולן: כלומר, בעצם לא נעשתה מעולם עבודה של פיקוח על הפעלת הסמכויות האלה.

מירי רגב: אוקיי, אז נעשה עכשיו.

<עלוה קולן: אז באה עכשיו ההארכה של הוראת שעה, ל-4 שנים נוספות.

<עלוה קולן: הפיילוט הזה הוארך פעמיים, כלומר, משנה לשנה - - -

<יואל הדר: לא.

<יואל הדר: גם לא נכון, הוא לא הוארך פעמיים.

<יואל הדר: הוא היה לשנתיים מראש.

<עלוה קולן: מחצי שנה דיווח לוועדת הפנים זה עבר לשנה.

מירי רגב: זה אושר?

מירי רגב: זה מה שהם רוצים.

<עלוה קולן: אני רוצה להסביר מה הבעיה עם זה.

<עלוה קולן: הבעיה היא שבעצם, כל הפונקציות של דיווח לכנסת לא נעשו היום.

<עלוה קולן: לא מרוע לב, לא היתה כנסת.

<עלוה קולן: לא היו פקחים שנבחנו הסמכויות שלהם.

מירי רגב: את אומרת שצריך להקפיד על פיקוח כל חצי שנה כפי שהיה בחוק המקורי, בהוראת השעה הראשונה, ואת חושבת שלא נכון להאריך להם את הוראת השעה ל-4 שנים.

<עלוה קולן: להשאיר את זה בחוק הקודם.

<עלוה קולן: ודבר קטן אחרון: אני רוצה לצטט פה מהדיון שהיה כאן בוועדת הכנסת הקודמת – אבי נעים, יושב ראש ועדת הביטחון בשלטון המקורי, חשוב לי להגיד את הדברים כי הם נאמרו בצורה מדהימה וחשוב לתת עליהם את הדעת פה.

<עלוה קולן: הוא אמר: "כולם יודעים שהרוב המוחלט של הרשויות שלא נמצאות בפיילוט לא יכולות להעמיד פקח מול שוטר, שזו היתה הדרישה הבסיסית של האוצר, וזו בעצם הדרישה שתנטרל, ואני אומר את זה פה בקול רם את העובדה ששיטור עירוני יהיה בכל מדינת ישראל.

<עלוה קולן: צריך לנתק את החיבור הזה בין ביטחון אישי ובין יכולת כלכלית של רשות.

<עלוה קולן: הרי כל אזרח במדינה דמוקרטית זכאי לאותה רמה של ביטחון אישי".

מירי רגב: נכון, זה יפה מאד.

מירי רגב: זה דבר נכון, מה שהוא אמר, ותכף נתייחס לזה.

<יוחאי וג'ימה: יש רשויות שלא מצליחות לעמוד בזה גם כמו טירה, שפרעם, בני ברק - כשיש בעיות של מימון, ולכן אנחנו צריכים לבוא ולבדוק, ואמרתי את זה גם למנכ"ל בפגישה שהיתה - -

מירי רגב: בקיצור – ששיטור מקומי לא יהיה רק במקומות העשירים.

מירי רגב: הם תמיד מקבלים הכל.

מירי רגב: יש להם יותר ביטחון, יש להם יותר בריאות, כי בתי החולים הטובים נמצאים שם.

מירי רגב: הכל נמצא במרכז, בין חדרה לגדרה, ומסכנים כל השאר.

מירי רגב: הבנו.

מירי רגב: איך אתה מציע לנתק את זה?

<יוחאי וג'ימה: קודם כל- להוריד את התמהיל, או שהמדינה תממן את הפקחים.

תמר זנדברג: אם היא תממן פקחים, למה שהיא לא תממן כבר שוטרים?

<יוחאי וג'ימה: היא מממנת את השוטרים.

תמר זנדברג: עוד שוטרים, פשוט.

תמר זנדברג: שיעשו את העבודה של השוטרים.

מירי רגב: בכל זאת יש הבדל בין שוטר לפקח, פקח עולה פחות משוטר.

תמר זנדברג: אבל פקח עולה לרשות.

מירי רגב: אז צריך לראות.

מירי רגב: בכל זאת – שוטר עובר הכשרה קצת יותר ארוכה מפקח.

מירי רגב: אני לא רוצה להעלות את שכר השוטרים, אני רוצה שאליהם יתייחסו אחרת במדינת ישראל.

מירי רגב: אז אני לא רוצה להשוות בין פקח לשוטר.

מירי רגב: אבל אני כן רוצה שאת הפקחים – חלק מהפקחים, בשיטור עירוני, שבכל זאת הם עושים חלק מעבודת המשטרה, יממנו אותם, גם המשרד לביטחון הפנים.

<יוחאי וג'ימה: עוד דבר שאני רוצה לדבר עליו זה נושא ההגנות לפקח.

<יוחאי וג'ימה: פה, בחוק שאני די חושש ממנו, כי אני הייתי מאבטח למעלה מ-20 שנה, ואני יודע מה זה להתעסק באלימות לבד – חיפוש גופני, ועוד דברים כאלה, כשאתה לבד.

<יוחאי וג'ימה: בחוק כתוב – פועל בנוכחות שוטר או בהתאם להנחיות מפקד תחנת המשטרה.

<יוחאי וג'ימה: שיש במקרה של אלימות, תלונה של אזרח מול הפקח הזה – הוא נחקר במשטרה כאחד האזרחים.

<יוחאי וג'ימה: אין לו הגנה.

מירי רגב: מי, הפקח?

<יוחאי וג'ימה: כן.

<יוחאי וג'ימה: לשוטר יש את מח"ש, יש בירור.

<יוחאי וג'ימה: אז ניסינו יחד עם ראש אגף למצוא מנגנון שבו הפקח מגיע למשטרה ומקבלים אותו בצורה קצת אחרת.

<יוחאי וג'ימה: עד היום לא הצלחנו, מזה שנתיים.

מירי רגב: למה?

מירי רגב: למה לא נותנים הגנה לפקחים?

מירי רגב: הם עושים עבודה של משטרה ולא נותנים להם הגנה?

מירי רגב: הפקח הלך למקום מסוים ויש שם אלימות.

מירי רגב: לא הגיע אתו שוטר, הגיע למקום ועשה חיפוש על מישהו.

מירי רגב: בא מישהו והרביץ לו ואמר – אני מגיש עליך תלונה.

מירי רגב: אז המשטרה עכשיו חוקרת את הפקח על אלימות?

<יואל הדר: כמו שמח"ש חוקר את השוטר על כל אלימות.

<יואל הדר: זאת אומרת שמח"ש חוקרים שוטרים, זה לא שיש להם חסינות, לאף אחד אין חסינות.

מירי רגב: אבל השאלה היא אם יש לו את אותה הגנה כמו שיש לשוטרים.

<יואל הדר: לשוטר אין הגנה.

<יואל הדר: אם הוא פעל בהתאם לסמכותו אז יש לו הגנה, כי הוא פעל בהתאם לסמכותו.

<יואל הדר: אם הוא חרג מסמכותו - - -

<יוחאי וג'ימה: הוא עדיין לא נחקר כמו כל אחד - - -

<יואל הדר: גם שוטר נחקר.

<יוחאי וג'ימה: אבל יש לו בירור, יש לו לפני כן מי שמדבר אתו.

<יוחאי וג'ימה: לפקח – אין.

<יוחאי וג'ימה: הוא כמו אזרח רגיל.

<עלוה קולן: בתביעה אזרחית נגד שוטר הוא קודם כל מקבל את הייעוץ המשפטי מהמשטרה ודבר שני – התביעה היא לא נגדו, אלא היא נגד המשטרה .

<קריאות: לא נכון.

<עלוה קולן: זאת אומרת, אם הוא פעל מתוקף סמכותו.

<קריאות: - - -

<קריאה: החקירה היא אישית נגדו.

<ניר מזור: הוא חשוף לתביעה אישית והוא יכול להתמודד אתה בדיוק כמו כאן.

<ניר מזור: אני יכול להתייחס לסוגיה?

<ניר מזור: אני ראש חולית שיטור עירוני במשטרה.

<ניר מזור: הסוגיה שהוא העלה היא סוגיה שאנחנו מכירים אותה ומנסים להתמודד אתה בכמה אופנים.

<ניר מזור: אחד, נכון להיום - - -

מירי רגב: אם לא תפתרו אותה, לא יהיה שיטור עירוני.

מירי רגב: מה אתם חושבים, שהפקחים יישבו בבית הסוהר?

מירי רגב: המשטרה תגיד שהיא הורידה את כמות האלימות?

מירי רגב: אז תורידו אתם את כמות האלימות.

מירי רגב: מה אתם רוצים מהפקחים?

<ניר מזור: ההנחיה נכון להיום היא שאם פקח חשוף לתלונה של אזרח, הוא ייחקר לא באותה תחנה בה הוא פועל כדי ליצור איזשהו - - -

מירי רגב: והשוטר?

<ניר מזור: השוטר הולך למח"ש.

מירי רגב: אז תארגנו גוף שיטפל בפקחים כמו בשוטרים.

<ניר מזור: קודם כל הוא לא נחקר באותה תחנה שבה הוא פועל.

<ניר מזור: דבר שני, אנחנו עכשיו מנסים להוביל הליך שהוא יעבור גם הליך של שימוע, כי אתה צודק.

מירי רגב: אז עד שלא יהיה הליך כזה, לא יהיה יותר פקח עירוני.

מירי רגב: למה שהפקח העירוני, מסכן, יסבול?

תמר זנדברג: לא רק זה.

תמר זנדברג: וגם האזרח.

תמר זנדברג: אם הפקח הפעיל כוח מופרז, מה קורה?

תמר זנדברג: ככה הוא מתלונן במח"ש.

מירי רגב: אני לא מבינה.

מירי רגב: מה, הולכים למהלך – המשטרה באה עם "עיר ללא אלימות", המשטרה הולכת עם הפנים לקהילה, המשטרה הורידה את כמות האלימות.

מירי רגב: הפקח הולך בלי שוטר, מנסה לטפל באלכוהול, נדקר על ידי הנער ששתה, עכשיו הוא ילך לתחנה השניה שיבדקו אותו ויחקרו אותו.

<ניר מזור: אם הוא נדקר הוא קורבן, הוא מבוטח.

מירי רגב: אני לא מכירה חוק – אצלי לא יעבור חוק, בלי שיש הגנות לכל מי שאנחנו הולכים לתת לו סמכות.

מירי רגב: אם יש לו סמכות, צריכה להיות לו אחריות, וצריכה להיות לו הגנה.

מירי רגב: זה הכל.

<יואל הדר: יש לו הגנה בשני מישורים.

<יואל הדר: החוק נתן לו הגנה בשני מישורים" אחד, במישור הפלילי, שהוא נחקר במשטרה, ויצרו לו מנגנון מיוחד במשטרה.

<יואל הדר: לגבי הפן האזרחי אז יש חובת ביטוח.

<יואל הדר: זה מה שהחוק דרש מאתנו, בסעיף 16 לחוק, שאומר שלא יוסמך פקח עירוני כפקח מסייע אלא אם כן הרשות המקומית ביטחה אותו לשם הבטחת פיצוייו.

מירי רגב: אז עכשיו זה גם נופל על הרשות המקומית.

<קריאות: - - -

<יואל הדר: הוא עובד הרשות - - יש עוד פקחים ברשות וגם עליהם היא צריכה להגן, לא רק על הפקח בנושא הזה.

<יואל הדר: לפקח בנושא הה דרשו משהו מיוחד.

<רותם פלג: הוא עובד הרשות.

<רותם פלג: הכנסת דרשה את זה מאתנו, וזה חלק - - -

מירי רגב: בדרך כלל השלטון המקומי, הרשות, מבטחת את הפקחים?

<רותם פלג: היא חייבת, אחרת הוא לא יוסמך.

חמד עמאר: אבל מה שקורה – יש שוטר ויש פקח והם יוצאים יחד לשטח.

חמד עמאר: אם שניהם נדקרו, למשל - השוטר הולך לאגף השיקום והפקח צריך ללכת לחברת ביטוח –זה דבר שצריך קצת לבדוק מה אנחנו עושים.

<דני שחר: יש שיטור משולם, מה ההבדל?

מירי רגב: אילו הבן שלך היה פקח והוא היה יוצא עם המשטרה, והשוטר היה נדקר וגם הוא היה נדקר – היית רוצה שהבן שלך יקבל את אותו טיפול כמו השוטר.

מירי רגב: אנחנו רוצים להיות בני אדם, שהצדק יהיה צדק אמיתי.

מירי רגב: אני רוצה שאם פקח ושוטר יוצאים יחד למשימה, שניהם נדקרים?

מירי רגב: לשניהם יהיו את אותם תנאים.

מירי רגב: זו אותה משימה.

מירי רגב: אין דם א' ודם ב'.

מירי רגב: זה בדיוק כמו בצבא.

מירי רגב: חייל גולני הולך למשימה יחד עם הנהג שלו, ואם הם נפגעים הם שניהם מקבלים את אותו טיפול, דרך אגף השיקום.

מירי רגב: לא יכול להיות מצב ששוטר – והרי כל העניין של השיטור העירוני בא גם בסופו של דבר, נגיד את הדברים על השולחן - - אם הייתי רשות מקומית לא הייתי לוקחת את זה.

מירי רגב: אני צריכה לשלם על מה שאתם צריכים לעשות?

מירי רגב: מה, עוד פעם – בגלל שאצלי יש אלימות ואין לי כסף לשלם על זה, אז אצלי האלימות תגבר, כי אין לי שיטור עירוני?

מירי רגב: עוד מעט זה יהיה כמו תאגידי המים – לא מתחברים לתאגידי המים?

מירי רגב: תשלמי יותר על תאגידי המים.

<עלוה קולן: זה בדיוק אותו הדבר.

מירי רגב: עכשיו אני מתחילה להפריט את שירותי המשטרה.

מירי רגב: מי שיש לו יותר כסף – יהיה לו שיטור יותר טוב.

תמר זנדברג: זה בדיוק אותו הדבר.

מירי רגב: אני עכשיו הולכת להפריט את שירותי המשטרה.

מירי רגב: אני, במקומות שבהם אין כסף – לא יהיה שיטור מקומי.

מירי רגב: במקומות שגם ככה יש כסף – יש שיטור מקומי.

מירי רגב: לא רוצה שזה יקרה.

מירי רגב: אני רוצה שהעבודה שלך תימדד בלוד וברמלה ובשכונות מצוקה.

מירי רגב: אז עכשיו אני אומרת לך – זה טריק יפה.

מירי רגב: שיטור מקומי, עם כל הכבוד, צריך להיות.

מירי רגב: ללא כסף, ובכל המקומות, ואתם צריכים לממן את זה.

מירי רגב: המשרד לביטחון הפנים.

מירי רגב: זה לא יכול להיות שלמי שיש כסף יהיה שיטור עירוני ולמי שאין – לא יהיה.

מירי רגב: זה, קודם כל, כלל אחד, שאתם תצטרכו לחשוב על זה.

מירי רגב: לכן לא אאריך לכם את זה ב-4 שנים גם אם תעלו לשמים ותרדו.

מירי רגב: לא יהיה פיילוט לעוד 4 שנים.

מירי רגב: אני אאריך לכם במינימום זמן ואתם תתנו תשובות לכל השאלות שאני שואלת עכשיו, כי בפעם הבאה, ולא תתפרק הממשלה, ואני אשב פה – אני לא אאשר את השיטור העירוני.

מירי רגב: לא יכול להיות שלמי שיש – יהיה שיטור עירוני ולמי שאין – אין שיטור עירוני, ותהיה פה השוואת תנאים בין פקח ובין שוטר באותה משימה.

מירי רגב: זכויות וחובות.

<רותם פלג: נענה על זה בכמה מישורים.

<רותם פלג: דבר אחד – אין דבר כזה .

<רותם פלג: תמיד יש שוטר, והרבה פעמים הוא הולך עם עוד אזרח לבצע משימה, והאזרח יש לו מנגנון אחד, ולשוטר יש מנגנון אחר.

חמד עמאר: מתנדב במשטרה שהולך במדים של שוטר – בסוף שבוע.

חמד עמאר: אם קורה לו משהו תוך כדי משימה הוא נחשב מטופל של אגף השיקום או לא?

<רותם פלג: כן.

מירי רגב: הפקח – לא.

<רותם פלג: הפקח אינו מתנדב.

<רותם פלג: הפקח מבצע את משימתו.

מירי רגב: והשוטר?

<רותם פלג: השוטר מבצע משימה.

מירי רגב: אז למה השוטר שמבצע את משימתו הולך לאגף הזה, והפקח למקום אחר?

<רותם פלג: זה בדיוק כמו שכשהמשטרה הולכת עם רשות המסים אז לעובד של רשות המסים יש מנגנון א', ולשוטר יש מנגנון ב'.

<רותם פלג: ובדיוק כמו שהולך חייל ואזרח עובד צה"ל לאותה משימה - - -

מירי רגב: אין בעיה.

מירי רגב: בוא נקים ארגון לפקחים כמו שיש ארגון עובדי צה"ל.

<רותם פלג: זה לא - - -

מירי רגב: יש דברים שאני לא מבינה בהם, ויש דברים שכן.

מירי רגב: אתה רוצה להשוות את ארגון עובדי צה"ל לפקחים?

מירי רגב: בוא נשווה.

<רותם פלג: אני אומר עוד פעם: יש עדיין מספיק מקרים במדינה שלא זה השולחן לפתור אותם, של אנשים, של אזרחים, שהולכים לבצע משימה שיש לידם - - -

מירי רגב: המשטרה צריכה לפעול באלימות, בסדר?

מירי רגב: לא הפקח.

מירי רגב: המשטרה צריכה לטפל באלימות, ברעש, בסמים.

מירי רגב: למשטרה, על פי החוק נתנו סמכויות לעצור.

מירי רגב: המשטרה – נתנו לה סמכויות לחקור, לקחת למעצרים לילה – מה שאתם רוצים תעשו.

מירי רגב: אתם עכשיו אומרים: יש לנו בעיה, יש תקציב קטן, אנחנו רוצים לעזור בעוד מקומות שיהיו פקחים.

מירי רגב: אני נגד זה, זה לא סוציאלי.

מירי רגב: נדבר על זה בהזדמנות אחרת, אחרי שהפיילוט ייגמר.

מירי רגב: נדבר על זה כי לא נאריך לכם, הפיילוט לא יוארך, רק שתדעו.

מירי רגב: אז אני כבר אומרת לכם שתבואו עם תשובות טובות.

מירי רגב: אז עשינו, זה לא סוציאלי.

מירי רגב: באתם ואמרתם – אנחנו רוצים פקחים שיסייעו לנו לשמור שלא תהיה אלימות.

מירי רגב: "אלימות" היא פה עכשיו מילת המפתח.

מירי רגב: אין בעיה?

מירי רגב: נקרא לזה אלימות.

מירי רגב: עכשיו, אנחנו רוצים סיוע של פקחים ואנחנו נכשיר אותם.

מירי רגב: אלא מה?

מירי רגב: כשהם ילכו יחד עם שוטר לא יהיו להם את אותם תנאים.

מירי רגב: אז זה לא הולך.

מירי רגב: אם אתם מכשירים אותם יהיו להם את אותם תנאים כמו שוטר, באותה משימה.

מירי רגב: תהיה להם השוואת תנאים.

<רותם פלג: אז אני מנסה להסביר- גם היום כשאזרח הולך עם שוטר לבצע משימה, קחי את כל הפקחים שפועלים בשטח, אם זה פקחים של - - -

מירי רגב: לא, עזוב אותי מפקחים אחרים.

מירי רגב: שאל אותך חבר הכנסת עמאר שאלה פשוטה.

מירי רגב: אני שואלת אותך: מתנדב של המשטרה שנפגע במהלך התנדבות, הולך לאגף השיקום.

מירי רגב: שוטר שנפצע הולך לאגף השיקום.

מירי רגב: פקח שנפצע באותו אירוע עם המשטרה, הולך למקום אחר.

מירי רגב: למה?

<רותם פלג: גם פקח מהסיירת הירוקה שהולך לבצע משימה - - -

מירי רגב: עוד פעם אתה, עם הסיירת הירוקה - - -

<רותם פלג: אז אני אומר לך עוד פעם: זה אותו הדבר.

מירי רגב: זה לא אותו הדבר.

<רותם פלג: גם היום, כשמופעל שיטור משולב ברשויות מקומיות, שפועל בחלק מהרשויות המקומיות, הפקח הוא הפקח והשוטר הוא השוטר, וכל אחד עם התנאים שלו.

<רותם פלג: אני גם לא בודק כמה הוא מרוויח, ומשווה אותו לשוטר, אני לא בודק איזה שי הוא מקבל לחג.

מירי רגב: זה נושא שאתם תבואו אליו בקבע, זה לא יישאר כך.

<רותם פלג: אני אומר עוד פעם: אנחנו דאגנו שיהיה לאותו פקח ביטוח, כדי שבאמת את המקרים האלה בהם הוא נפגע- - -

מירי רגב: מזל, מזל שדאגתם לו לביטוח.

<קריאה: לא, לא הם מבטחים אותו.

<קריאה: העיריה, המועצה.

מירי רגב: הם דאגו שהעיריה תבטח.

<רותם פלג: זה בדיוק המנגנון.

<רותם פלג: לא, אני מוודא שיש לו ביטוח.

מירי רגב: אתה מוודא שהם עשו לו ביטוח.

מירי רגב: אבל לא אתה משלם.

<רותם פלג: נכון, זו בדיוק החלוקה.

<רותם פלג: צריך להבין שהשיטור העירוני הוא לא רק כלי בידי המשטרה.

<רותם פלג: הוא כלי בידי הרשות המקומית.

מירי רגב: מאה אחוז, אבל הכל זה כלים בידי הרשות המקומית.

מירי רגב: אז מה בארצי?

<רותם פלג: מי שקובע את המדיניות זה אותו ראש עיר, לא מפקד תחנת המשטרה.

<רותם פלג: הוא אחראי לבצע.

מירי רגב: אז מה?

מירי רגב: אבל הוא לא קובע דברים אחרים ממה שאתם קובעים.

מירי רגב: הרי אם ראש עירית תל אביב לפני הבחירות היה אומר לכם – אני רוצה שהשיטור יטפל עכשיו רק בסודנים.

מירי רגב: רק במסתננים.

מירי רגב: לא הייתם אומרים לו לא, נכון?

<רותם פלג: ברור שלא, כי הוא לא יכול.

<רותם פלג: זה לא במסגרת העבירות שמוגדרות - - -

מירי רגב: כי אתה רוצה להראות שיש לך פחות אלימות, כמשטרה.

מירי רגב: לכן קבעת את זה כנושא.

<רותם פלג: ממש לא.

<רותם פלג: אני קבענו תמהיל שהוא תמהיל שמאזן בין צרכי השלטון המקומי לבין צרכי המשטרה.

<רותם פלג: הוא לא חד צדדי לטובת משטרת ישראל, ממש לא, ויש מנגנון שמפקח על זה שהשוטרים לא ילכו למשימות של משטרת ישראל.

<עידו בן יצחק: רק להעיר – יש איזה שהוא הבדל מסוים בין הפקח העירוני ובין אנשי הסיירת הירוקה, שאנשי הסיירת הירוקה, או כל גוף אחר שציינת, עושים משימות של הסיירת הירוקה.

<עידו בן יצחק: הפקח המסייע שנמצא פה עושה משימה של משטרה.

<יואל הדר: לא רק.

<רותם פלג: הוא לא מחליף משטרה.

<עידו בן יצחק: הוא עושה גם את הדברים שלו, במסגרת תפקידו הרגיל, אבל פה נוסף לו עוד תפקיד, שהוא תפקיד משטרתי.

<רותם פלג: אבל עדיין, הוא פועל במסגרת הסמכויות שיש לו, רק יש לו עוד יכולת להפעיל אכיפה.

<רותם פלג: זה מה שיש לו.

תמר זנדברג: אבל הדיון פה הוא על הסמכויות העודפות

<רותם פלג: אם הולכים עכשיו לפיצוציה, ומטפלים בפיצוציה, אז השוטר עושה את מה שמותר לו לעשות, והפקח עושה את מה שמותר לו לעשות.

מירי רגב: הבנתי מה שאתה אומר, זה לא מקובל עלי.

מירי רגב: אבל אנחנו נסכם את זה בדיון הזה.

<אבירם דהרי: אני מפעיל בקרית גת, בלי השיטור העירוני – מחסומים.

<אבירם דהרי: אני חושב שאני הרשות היחידה בארץ שיש לה מחסומים בכניסה לעיר.

<אבירם דהרי: הכל מכספי העיריה.

<אבירם דהרי: יש לה שלוש ניידות בלילה - - -

תמר זנדברג: את מי הם חוסמים, המחסומים האלה?

<אבירם דהרי: כל מי שנכנס.

<אבירם דהרי: בודקים מי נכנס.

מירי רגב: גם אצלנו בודקים.

תמר זנדברג: מה זאת אומרת בודקים מי נכנס?

<אבירם דהרי: בודקים אם יש רישיונות, אם האדם שיכור, וכו'.

חמד עמאר: יש סמכויות לעיר לבדוק מי נכנס?

חמד עמאר: אני שואל את הייעוץ המשפטי לוועדה.

<עידו בן יצחק: אני לא מכיר סמכות כזו, אני יודע שהיה בהוד השרון מקרה שבית המשפט הוריד את המחסום.

תמר זנדברג: מי הוא המחסום?

תמר זנדברג: מה הוא בודק?

<אבירם דהרי: מה מטריד אותי, עכשיו?

<אבירם דהרי: האנשים שעומדים במחסום, לפעמים מישהו יוצא ונותן להם מכות.

תמר זנדברג: מי עומד במחסום, פקחים?

<אבירם דהרי: יוצא נהג, קצת מתנדנד.

<אבירם דהרי: ומרביץ.

<אבירם דהרי: ועכשיו יש סיטואציה מעניינת – ביטוחים, סיפורים וכן הלאה.

<אבירם דהרי: אז עכשיו אני צריך לחשוב על זה עוד פעם.

חמד עמאר: אתה צריך לחשוב בכלל איך לשים מחסומים בכניסה לעיר.

<קריאות: - - -

<אבירם דהרי: אתה יכול להיכנס.

<אבירם דהרי: כשמישהו נכנס לקניון – שואלים למה בודקים?

חמד עמאר: אתה לא מבקש תעודת זהות.

חמד עמאר: אתה לא בודק.

חמד עמאר: אני נכנס לקניון – עושים בדיקה לכולם.

חמד עמאר: אבל אם אני מגיע לקרית גת, מבקשים ממני תעודת זהות?

<אבירם דהרי: רושמים את מספר הרכב שלך, וכן הלאה.

חמד עמאר: באיזה סמכות?

חמד עמאר: אני לא מבין איך המשטרה עד עכשיו הרשתה דבר כזה, שאזרח ישים מחסום.

חמד עמאר: מה, אני יכול לשים עכשיו בשכונה שלי מחסום?

מירי רגב: אנחנו הולכים להצבעה.

<יואל הדר: גברתי לא קראה את החוק.

<אבירם דהרי: וביישוב, במושב, כשזה סגור?

תמר זנדברג: נכון.

תמר זנדברג: אנחנו עתרנו נגד זה, ובאמת זה נפסל.

<אבירם דהרי: אבל עדיין יש מחסומים.

חמד עמאר: זה אסור, בחוק.

תמר זנדברג: אתה לא משטרה, אתה לא שוטר, זה בדיוק העניין.

תמר זנדברג: המקרה פה שנחשף, שהוא חמור מאד, שהוא בניגוד לחוק.

תמר זנדברג: הוא חושף בדיוק את הבעיה למרות שהוא לא קשור לנושא שאנחנו עוסקים בו, אבל הוא חושף את הבעיה בנושא שאנחנו עוסקים בו.

תמר זנדברג: למה?

תמר זנדברג: מכיוון שבמדינה דמוקרטית הסמכות להפעיל אלימות, שהיא קיימת, יש אותה - - -

מירי רגב: אבל לסמכות להפעיל אלימות?

מירי רגב: אין כאן עניין של אלימות.

תמר זנדברג: תני לי לסיים את דבריי.

תמר זנדברג: כן.

תמר זנדברג: יש בשיעור הראשון במדע המדינה מושג שנקרא "האלימות הלגיטימית".

תמר זנדברג: כשאסיר נכנס לבית סוהר, או כששוטר תופס אזרח הוא מפעיל עליו אלימות, זו אלימות לגיטימית שאנחנו רוצים אותה כי היא שומרת עלינו.

תמר זנדברג: מה שאסור לאזרח לעשות ברחוב מותר לשוטר, כי המדינה, כדי לשמור על עצמה, כדי שכולנו נוכל לחיות פה יחד, נתנה לשוטר את הסמכות הזו.

תמר זנדברג: וכאן יש הפרה בסיסית ועקרונית של הסמכות הזו שאמורה להינתן בידי המדינה.

תמר זנדברג: גברתי היושבת ראש, את תיארת את זה בצורה הכי טובה.

תמר זנדברג: מדובר פה על הפרטה.

תמר זנדברג: הפרטה של הסמכות להפעיל כוח מידי המשטרה, שהיא הגורם הבלעדי, לידי רשות מקומית.

תמר זנדברג: אני רוצה לציין שבהיותי חברת מועצה, בעירית תל אביב הנושא הזה עלה על סדר היום והגיעה אלינו הדוגמה של ראשון לציון.

תמר זנדברג: שם עשו עוד צעד אחד בהפרטה הזו, ושם השיטור העירוני הלך לתאגיד עירוני.

<יואל הדר: לא, אין שיטור עירוני.

תמר זנדברג: עוד יותר גרוע – תאגיד ביטחון, בראשון.

תמר זנדברג: זאת אומרת, עוד צעד של הפרטה.

<אבירם דהרי: בכל זאת אנשים אוהבים את זה.

<רותם פלג: רק הוא לא קשור אלינו.

תמר זנדברג: זה הפרטה של דבר גרוע מאד, של הסמכות להפעיל כוח.

תמר זנדברג: יש לה את כל הסממנים של הפרטה, בין היתר – שרשויות חזקות יוכלו לשאת בנטל ורשויות חלשות – לא, בדיוק כמו שיושבת הראש תיארה בצורה מאד מאד ברורה.

תמר זנדברג: ויש בעיות אחרות שעוד ימשיכו – איזה ביטחון יהיה ואיפה.

תמר זנדברג: היושבת ראש התייחסה לרעיון של ההגנה על הפקח.

תמר זנדברג: אני רוצה להתייחס לדבר ההפוך: אזרח שיטען שהפקח הפעיל עליו אלימות מיותרת, מה הוא עושה?

תמר זנדברג: למי הוא מגיש תלונה?

תמר זנדברג: יש מח"ש?

תמר זנדברג: אה, למשטרה.

תמר זנדברג: כמו כל אזרח שאזרח אחר תוקף אותו ברחוב יכול לגשת למשטרה.

תמר זנדברג: אבל כאן אתם נותנים סמכות להפעיל את האלימות הזו.

תמר זנדברג: מי יחקור את המקרים האלה?

<יואל הדר: המשטרה.

תמר זנדברג: אז יפה.

תמר זנדברג: זו בדיוק הבעיה עם הדבר הזה.

מירי רגב: מה הבעיה, שמשטרה חוקרת?

תמר זנדברג: לא.

תמר זנדברג: שניתנת כאן סמכות שניתנת על ידי המשטרה, ויש הכשרה של המשטרה, ועכשיו, כשיש סכסוך בין הפקח לאזרח זה בדיוק כמו סכסוך בין שני אזרחים.

תמר זנדברג: את התייחסת למצב של ההגנה, ואני מדברת על המצב ההפוך.

תמר זנדברג: לכן אני מציעה להגביל את הפיילוט לשנה נוספת בלבד, שבעוד שנה נתכנס ונראה מה המצב.

תמר זנדברג: אני מציעה כמובן להחזיר את הפיקוח של ועדת הפנים, מדי חצי שנה כמו שהיה בהתחלה, ואני מציעה עוד דבר - - -

<עידו בן יצחק\: אם את מתייחסת לסעיף 1, אז סעיף 1 ירד.

<עידו בן יצחק\: זה הסעיף של הוספת רשויות.

תמר זנדברג: כן.

תמר זנדברג: שזה באישור ועדת הפנים.

דוד צור: קודם כל אני מצטער שלא הייתי בכל הדיון, אבל הייתי בהצבעות אחרות.

דוד צור: אני חייב לומר שאני מכיר היטב את הפרויקט, מכיר את החוק.

דוד צור: אין ספק שבעולם אוטופי מה שאומרת חברת הכנסת זנדברג – היה עדיף להוסיף למשטרה כוח אדם בסדר גודל של 20-30 אלף שוטרים, ויכול להיות שהיינו מקבלים ביטחון הרבה יותר טוב ברחובות.

דוד צור: יחד עם זה יש פה פתרון מצוין באיגום משאבים וגם בניתוב משימות שמאד קשורות דווקא לנושא העירוני.

דוד צור: לכן אני חושב שיש פה איזון.

דוד צור: מצד שני אני אומר את זה לחברי לשעבר וגם בהווה - החשש הכי גדול הוא באמת שאנשים מקבלים פה סמכויות והם לא מספיק מוכשרים.

דוד צור: זאת אומרת, אם אני רואה איזושהי נקודה ועקב אכילס שעליו צריך לעקוב כל הזמן, זה הכשירות של האנשים האלה, המיון, היכולת המקצועית שלהם.

דוד צור: כי אין דין פקח כזה שמתלך, לדין שוטר, שההשקעה בו היא עצומה.

דוד צור: לכן, בין האיזונים האלה נדרש פה פיקוח מאד הדוק.

<רותם פלג: הבהרה אחת – מבחינת המנגנון, חליף אגף השיקום שיש היום הוא מנגנון קיים, מנגנון של נפגע עבודה, שדרך אגב, בלא מעט מקרים עדיף על אגף שיקום.

מירי רגב: אתה לא תשכנע אותי.

מירי רגב: אני רוצה להגיד – אני חושבת שבאיזה שהוא מקום, בגלל שלמשטרה אין מספיק כוח אדם, בלית ברירה היא מעבירה חלק מסמכויותיה לפקחים.

מירי רגב: במצב אידיאלי, אם היו לנו יותר שוטרים, אז הם היו עושים את זה.

מירי רגב: הם היו מטפלים באלימות, ובשלום הציבור, ובביטחון האישי.

מירי רגב: כך נכון וראוי שיהיה.

מירי רגב: מצאו איזשהו טריק, מצד אחד לקחת פקחים ומצד שני שוטרים, לחבר ביחד לשיטור מקומי.

מירי רגב: אילו הטריק הזה היה בכל היישובים בארץ, הייתי אומרת – ניחא.

מירי רגב: אבל מה קורה?

מירי רגב: אתם בסוף תציגו בכמה ירדה האלימות, ובצדק, זה טוב, זה חשוב לנו, אנחנו מגבים אתכם בעניין הזה.

מירי רגב: אבל שוב, זה יהיה במקומות שבהם יש שיטור מקומי.

מירי רגב: ובמקומות שבהם אין שיטור מקומי, אז זה יהיה על פי כוח האדם של השוטרים.

מירי רגב: בעיניי זה לא נכון, לא סביר, אני לא הייתי רוצה להפריט את תפקידי המשטרה.

מירי רגב: עובדה שאני לא עושה את זה עם הצבא.

מירי רגב: מצד אחד אתם רוצים להיראות כמו הצבא, ומצד שני אתם מתנהגים כמו גוף אזרחי.

מירי רגב: תחליטו איפה אתם רוצים להיות, כי כשאדם מחליט אפה הוא רוצה להיות, כך הארגון פועל.

מירי רגב: אי אפשר להיות גם וגם.

מירי רגב: לכן אני אומרת – אני לא אוהבת את החוק הזה.

מירי רגב: הוא בעיניי לא סוציאלי, לא מגן על הפקחים.

מירי רגב: הוא לא הגיוני ולא שוויוני, וזה לא הוגן מה שעושים לפקחים.

מירי רגב: לכן, כמו שהוא – הוא לא יצא מכאן.

מירי רגב: כמו שהוא לא יוצא מכאן.

מירי רגב: החוק יבוא לאישור הבא כשהוא יהיה הרבה יותר סוציאלי, בי"ת- עם הגנות לפקחים ועם הרחבה למשהו יותר ארצי.

מירי רגב: לא רק לארבע ערים.

מירי רגב: לא צריך ללכת כל הזמן לפיילוט.

מירי רגב: פיילוט עושים פעם אחת, על קבוצה קטנה ואם רואים שזה טוב – מרחיבים, באופן קבוע.

מירי רגב: מה, כל פעם ניקח פיילוט להוראת שעה?

מירי רגב: הכל יהיה פיילוט?

מירי רגב: לא.

מירי רגב: פיילוט עושים שנה וממשיכים הלאה.

מירי רגב: עשיתם את הפיילוט הזה כבר שנתיים, ראיתם שזה טוב, אז עכשיו אין סמכויות לשוטרים.

מירי רגב: עכשיו הבאתם סמכויות לשוטרים אז אתם רוצים פיילוט לארבע שנים.

מירי רגב: אחר כך נביא להם פיקוח, הגנה, אז נעשה פיילוט לארבע שנים?

מירי רגב: זה לא יילך ככה.

<יואל הדר: אנחנו רצינו הוראת קבע, גברתי.

<יואל הדר: משרד המשפטים ומשרד ה – אמר שהוא מעדיף שזה יהיה פיילוט לעוד ארבע שנים.

מירי רגב: אני לא רוצה קבע לכל כך מצומצם.

מירי רגב: הפיילוט הוא הוראת שעה, מצומצם, כדי להפוך את זה לקבע בכל הארץ, אבל לא בחיוב של ראשי ערים לעשות את זה.

<יואל הדר: לא, אנחנו לא מחייבים אף אחד.

מירי רגב: בטח שאתם לא מחייבים.

מירי רגב: למי שיש כסף – הולך.

מירי רגב: ולמי שאין כסף – לא הולך.

<יואל הדר: לערד יש כסף?

<יואל הדר: ללוד יש כסף?

<רותם פלג: אם תסתכלי על רשימת הערים שנמצאת היום בשיטור עירוני, כמות הערים החזקות שם נמוכה מאד.

<קריאות: - - -

מירי רגב: לא משנה, אבל זה על חשבון הרשות.

דוד צור: לעניין הסוציאלי – זו גם טעות נפוצה.

דוד צור: אם לוקחים אזור, מרחב – קחי לדוגמה את מחוז מרכז, אז אם בלוד, עיר חלשה, ומצליחים להקים נאמר ברמלה את השיטור המשולב, או השיטור העירוני, אז המשמעות של ניידות הסיור מרמלה, זה אותו מרחב, אותו אזור.

דוד צור: הן יכולות לתת גיבוי בלוד.

דוד צור: לכן יש פה גיבוי הדדי.

דוד צור: יש פה איזו זריית חול בעיניים.

דוד צור: ברגע שאתה מחזק מקום - - -

<קריאות: - - -

<רותם פלג: התמהיל הוא לא רשויות חזקות, ממש לא.

<רותם פלג: אנחנו דירגנו אותן, עשינו תמהיל של רשויות, וגם בתוספות הבאות תראי שזה ממש לא שם.

<רותם פלג: ממש לא הלכנו על רשויות חזקות, זה ממש לא הכיוון.

<רותם פלג: גם הרשויות החלשות, בתמהיל הנכון, עומדות בזה יפה מאד.

<רותם פלג: וגם בזה נטפל, ביכולת של רשויות לעמוד ב - - -

מירי רגב: נקרא את החוק.

<עידו בן יצחק: סעיף 1 – המשרד לביטחון הפנים הסכים לוותר עליו, הוא עוסק בדרך אישור הוספת הרשויות המקומיות.

<עידו בן יצחק: נשאיר את זה כמו שזה – אישור שר הפנים, אישור ועדת הפנים.

<עידו בן יצחק: סעיף 2 – התבקשה החלפה מדיווח שנתי לדיווח חצי שנתי - - -

<יואל הדר: הפוך - מחצי שנתי לשנתי.

<עידו בן יצחק: כן, וביטול של השוואה לדוחות קודמים.

<עידו בן יצחק: אני מבין שגברתי לא מאשרת את זה.

מירי רגב: לא מאשרת.

מירי רגב: זה יהיה חצי שנתי עם השוואה לקודם.

מירי רגב: אחרת, מה עשינו?

<יואל הדר: היו לנו כמה טעויות ואני מבקש לתקן ולהעביר.

<עידו בן יצחק: נשאר סעיף 3 – תיקון סעיף 23: " בסעיף 23 לחוק העיקרי, במקום "כ"ד באב, התשע"ג, 31 ביולי, 2013" יבוא: "31 ביולי, 2014".

<רותם פלג: זה לא ייתן לכם שום יכולת לבחון את ההצלחה של הפיילוט ושום יכולת לנו להתמודד עם הכנסה של ערים נוספות ועם היכולת שלכם לוודא שהדבר עובד כמו שצריך.

<רותם פלג: לכן אנחנו מבקשים את הארבע שנים, כי ראינו ששם נוכל לבוא וגם לכם יהיו את הכלים הטובים לדעת אם העסק הזה עובד כמו שצריך, או לא עובד כמו שצריך.

מירי רגב: טוב, שנתיים בלבד.

מירי רגב: שנתיים או שנה.

מירי רגב: מה אתם רוצים?

<רותם פלג: ארבע.

מירי רגב: שנתיים או שנה.

<רותם פלג: בוא נעשה שלוש.

מירי רגב: אז שנתיים.

מירי רגב: זהו.

<רותם פלג: אני אומר עוד פעם – זה לא ייתן לך את הכלים לבדוק את זה.

מירי רגב: אם לכם זה ייתן, זה ייתן גם לי.

מירי רגב: אם אתם מרחיבים לשנתיים - - אז לא ייתן.

מירי רגב: אז נבוא לכאן עוד פעם ונאשר את זה.

תמר זנדברג: אני רוצה להגיש הסתייגות לשנה.

תמר זנדברג: רוצה שנצביע עליה, בשם סיעת מרצ.

<יואל הדר: צריכים לדבר עם השר בנושא הזה.

מירי רגב: אז אתה רוצה שלא נעשה הצבעה?

<עידו בן יצחק: אתם יכולים להודיע שאם השר יחליט להגיש את ההסתייגות, הוא יוכל להגיש את זה למליאה.

מירי רגב: אוקיי.

מירי רגב: אז אם השר יגיש רביזיה למליאה - - אבל ההצבעה צריכה להיות פה, בוועדה.

<עידו בן יצחק: יכול נציג של משרד ממשלתי, להבדיל מחבר כנסת, מאחר שהשר לא נמצא בדיונים – יכול להודיע נציג של משרד ממשלתי שהשר יכול שיגיש הסתייגות למליאה.

<עידו בן יצחק: אם כן, זה כמובן צריך להגיע בכתב, חתום, נצרף את ההסתייגות שלו לנוסח שיעלה במליאה.

מירי רגב: זאת אומרת שאנחנו מצביעים במליאה על הנוסח שלנו.

<עידו בן יצחק: מצביעים על הנוסח שלנו, ומצביעים גם על ההסתייגות של השר.

<יואל הדר: השר שומר לעצמו אפשרות לרביזיה.

מירי רגב: נקיים הצבעה על ההסתייגות של חברת הכנסת זנדברג, בשם סיעת מרצ.

מירי רגב: בעד – מיעוט

מירי רגב: נמנעים – אין

מירי רגב: ההסתייגות לא התקבלה.

מירי רגב: אז אנחנו מצביעים על החוק כולו.

<עידו בן יצחק: מה שנשאר ממנו – סעיף אחד שמאריך בשנתיים.

מירי רגב: אז אנחנו מצביעים על כך שזה מאריך בשנתיים את החוק.

מירי רגב: מי בעד?

מירי רגב: בעד – 2

מירי רגב: נמנעים – אין החוק אושר לשנתיים.

מירי רגב: תודה, החוק עבר הישיבה נעולה.