הוועדה המיוחדת למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול, כנסת 19, פרוטוקול מספר 2, 2013-07-02 10:30

מוחמד ברכה: ברוכים הבאים.

מוחמד ברכה: אני פותח את הישיבה הראשונה בכנסת הזו של הוועדה למאבק בסמים.

מוחמד ברכה: אני מקווה, מאחל ומייחל שיתקיים שיתוף פעולה על השולחן בין כל הגורמים שנוגעים למשימה החשובה – אני לא אוהב את המלה "קדושה", ונשאיר את זה לאנשים אחרים – והמשמעותית לחיי חברה תקינים ולחברה תקינה.

מוחמד ברכה: אני מצדי אפעל בשיתוף פעולה עם כל הגורמים הממלכתיים הציבוריים, מוסדות החברה האזרחית ומשרדי הממשלה בראש ובראשונה והרשות, ואני מקווה שנייצר שיתוף פעולה טוב יותר ממה שהיה בעבר.

מוחמד ברכה: לפחות זו הכוונה וזו התקווה.

מוחמד ברכה: בישיבה הראשונה, בה נבחרתי בשבוע שעבר בנוכחות יושב-ראש הכנסת, חזרתי על דבר שמוכר לכמה אנשים סביב השולחן הזה והוא שאני שואף לכך שהוועדה לא תטפל רק בנושא הסמים אלא בכל המסכת הכאובה של התמכרויות אם זה אלכוהול ודברים אחרים.

מוחמד ברכה: יושב-ראש הכנסת גילה הבנה ראשונית, וכמובן שהוא יצטרך לדון ולשקול את הדברים על מנת להרחיב את המנדט של הוועדה, ואז לייצר גם חפיפה יותר שלמה ויותר מקיפה עם עבודת הרשות, שהוועדה הזאת תהיה אכסניה פרלמנטרית לעבודתה ולסדר-היום שלה ואנחנו נהיה כעזר כנגדה.

מוחמד ברכה: הישיבה נקבעה היום כדי לדון בהיערכות הרשות ומשרדי הממשלה השונים לחופש הגדול.

מוחמד ברכה: החופש הגדול הוא התקופה בה יכולים ילדים, בני נעורים, לנוח מתקופת הלימודים השנתית – למנוחה ולחוויות החיוביות והטובות שלהם, שלהן מתלוות גם תופעות שליליות שעל המערכת הציבורית להתמודד עמן.

מוחמד ברכה: החופשה גדול זו התקופה בה הצריכה של אלכוהול, סמים וסמי פיצוציות בקרב קטינים גוברת וכן תקופה בה נחשפים ילדים ובני-נוער, שלא צורכים חומרים פסיכו-אקטיביים, לשימוש בחומרים האלה.

מוחמד ברכה: בישיבה היום נבקש קודם לשמוע כמובן את הסקירה של הרשות.

מוחמד ברכה: הייתי קודם צריך לעשות היכרות, ונעשה את זה עכשיו.

מוחמד ברכה: אני חבר הכנסת מוחמד ברכה, יושב-ראש הוועדה.

מוחמד ברכה: נמצאת פה גם המנהלת המיתולוגית של הוועדה, בת-שבע.

מוחמד ברכה: נמצאים ומציגים את עצמם: דוקטור יוסי הראל-פיש – מדען ראשי של הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול, וליד חדאד – הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול, גלעד היימן – דובר הרשות, שמואל הרמן – ממחלקת הנוער במטה הארצי, זאב ציגלברג – מכס, מיקי אריאלי – משרד הבריאות, ציון אפרתי – יחידת סמים במכס, אהוד אורטל – יחידת סמים במכס, אילן שמש – קידום נוער במשרד החינוך, טלי לב-ארי – מפקחת שירות להתמכרויות במשרד הרווחה, יאיר גלר – מנכ"ל הרשות, יובל בוגייסקי – מהמ.מ.מ.

מוחמד ברכה: בכנסת, שמואלה קושניר – מתאמת בעיריית באר-שבע, יעקב נוי – ראש אגף קהליה ברשות, סיון גולדמן – מנחת אזור צפון ברשות למלחמה בסמים ובאלכוהול, ג'לאל בנא – מחלקת הדוברות ברשות למלחמה בסמים, וכן לי בנא, נחי בוגוסלבסקי – מועצת התלמידים, נופר סלמן – מועצת התלמידים.

מוחמד ברכה: אנחנו נשמע היום מהרשות סקירה ואת תכניותיה לחופש הגדול.

מוחמד ברכה: אנחנו נבקש לשמוע גם מנציגי משרדי הממשלה השונים על הפעילות בה נוקטים כדי להתמודד עם החשיפה והצריכה המוגברת של אלכוהול, החומרים המסוכנים וסמי פיצוציות בידי קטינים.

מוחמד ברכה: אנחנו נרצה לשמוע גם מנציג המשטרה, שיושב כאן, על השינויים בדפוסי הצריכה של החומרים האלה.

מוחמד ברכה: אני מבין שהיום השתכללו לאור האיסורים והסגירות של כל מיני דברים, ועכשיו עושים את זה באינטרנט, במשלוחים או בקטנוע או בקטנוע ובאופנוע שמגיעים עד פתח הבית.

מוחמד ברכה: אנחנו נרצה לשמוע איך מתמודדים עם התופעות החדשות.

מוחמד ברכה: אני מעוניין לשמוע גם את הסקירה הכללית, אבל לגבי ציבורים מסוימים למשל בקרב האוכלוסייה הערבית ובקרב ציבור העולים מה נעשה במיוחד ומה נעשה בכל מה שנוגע לילדות למשל שגם נכנסות לתוך הדבר הזה.

מוחמד ברכה: אנחנו נשמע את הדברים ונעשה את התיאומים הנדרשים בין הרשויות השונות, ואנחנו מקווים שיהיה בעיקר חופש נעים ומועיל ונטול תופעות שליליות, כי זו התקופה שיכולה לייצר את המגע הראשון בין הקטין, בין הנער או הנערה, לבין הסם, ואז הדרך חזרה תיראה יותר קשה.

מוחמד ברכה: לכן, העניין של המניעה והעניין של הטיפול הם משמעותיים והייתי אומר שאפילו קריטיים.

מוחמד ברכה: שוב, אני מברך את כולם, ואני מקווה ומייחל שאנחנו נעשה את העבודה שמוטלת עלינו כמו שצריך.

מוחמד ברכה: מר גלר, אתה הראשון.

מוחמד ברכה: בבקשה.

<יאיר גלר: קודם כל, אני אפתח בברכות.

<יאיר גלר: אני חושב שלא רק בשם הרשות אלא בשם כל הציבור החשוב שיושב פה אני שמח לראות אותך פעם נוספת מוביל אותנו מטעם הכנסת.

<יאיר גלר: הפעילות הזאת של המלחמה בסמים ובאלכוהול זו סוגיה קריטית לאיכות החיים של החברה הישראלית על כל הציבורים, ואתה כבר הזכרת את זה, אדוני.

<יאיר גלר: הפעילות שלנו נוגעת היום בכל אדם ואדם, וזה לא משנה גילו, מעמדו, מינו וכו'.

<יאיר גלר: על כן, הפעילות הזאת כל כך חשובה.

<יאיר גלר: בשנים האחרונות, כבר כשאתה נכנסת בכנסת הקודמת הכרת היטב את הפעילות ומאז אני חושב שגם בהנהגת השר לביטחון פנים והשרים האחרים הנושא של פעילות בהתמכרויות בכלל וסמים ואלכוהול בפרט מתועדף ברמה מאד-מאד גבוהה.

<יאיר גלר: כפי שאתה כבר מבקש, אתן סקירה קצרה על נושא סמי פיצוציות.

<יאיר גלר: אני מדלג לרגע לסוף כי את הסקירה ניתן בהמשך, אבל יש פתרונות רבים שכבר עומדים בין לצמצם מאד-מאד משמעותית עד כדי סגירת העניין הזה, ואני מקווה שזה במהלך שבועות ספורים.

<יאיר גלר: אבל, בואו ונעשה דבר דבור על אופניו, נדבך-נדבך, ונתחיל כמובן בקיץ.

<יאיר גלר: אני רק רוצה לסבר את האוזן של כלל האנשים: אתמול התקיימה ישיבה של שדולה חדשה שקמה בכנסת, במקרה זה בחברה הערבית, בנושא אלימות ופשיעה.

<יאיר גלר: המשרד לביטחון פנים יוצג שם על-ידי ראש אגף מציל"ה, משטרת ישראל רמ"ח נוער ואנכי.

<יאיר גלר: שם כבר דיבר חבר-הכנסת ברכה שדיברנו על כך שנרחיב את הפעילות היום.

<יאיר גלר: הקיץ זו התקופה הקשה ביותר מבחינתנו.

<יאיר גלר: כפי שאתה הגדרת אתמול, הילדים יוצאים לחופש, ואנחנו נכנסים לכוננות – "אנחנו" זה כל האנשים שיושבים פה – משום שבקיץ, ואני לא מחדש הרבה, אין גדרות, אין מחסומים, אין מבוגר אחראי, אין מורים, הלילה הופך ליום, ההורים יוצאים לעבודה והילדים ישנים, ובלילה כשההורים ישנים הילדים מסתובבים ועושים יותר מדי דברים שאנחנו לא אוהבים שהם עושים, ונקרא לזה בשפה המקצועית: התנהגויות סיכוניות.

<יאיר גלר: על כן, אנחנו, בעצם, נערכים מדי שנה לפעילות מאד-מאד מקיפה – כשאני אומר "אנחנו", אני מדבר בשם כולם, למרות שכל אחד כאן כמובן ייתן את הסקירה שלו – כי אנחנו מכירים, כבר לאור לקחים ומסקנות של הרבה מאד שנים אחורה, את כל הנזקים, את כל הסכנות ואת התוצאות הרות האסון לפעמים והרבה פעמים דברים שלא מגיעים לידיעת הציבור אבל כולם נתקלים בהם יום-יום ושעה-שעה, מי שמסתובב במיוחד בשעות הלילה.

<יאיר גלר: (מוקרן שקף, שכותרתו: פעילות קיץ 2013.

<יאיר גלר: ) מספר אנשים מתוך הרשות ידברו, ורק אגיד באיזה bullets היינו רוצים להתמקד.

<יאיר גלר: אנחנו רוצים להתמקד ברשויות המקומיות, משום שלהן יש משקל כבד בפעילות.

<יאיר גלר: מאחר ואמרנו שאין מוסדות חינוך פורמליים ואין הורים כמעט במשחק הזה, הרשויות המקומיות נכנסות לפעולה.

<יאיר גלר: יש את נושא הפנאי והאלטרנטיבות.

מוחמד ברכה: - - - השלטון המקומי.

<יאיר גלר: אנחנו נדבר על החינוך הבלתי פורמלי, על תנועות הנוער ומועצות התלמידים שנציגן יושב פה.

<יאיר גלר: יש את האוניברסיטאות שאמנם לא נמצאות פה, אבל גם הם יוצאים לתקופה חופשה עד אוקטובר, עד אחרי חגי תשרי, ואנחנו מדברים על תקופה של שלושה-ארבעה חודשים שגם בהם מי שלא עסוק בפעילות קיץ או בעבודה כזו או אחרת יש לו יותר מדי זמן לצריכה של סמים או אלכוהול.

<יאיר גלר: אנחנו מדברים על הצבא.

<יאיר גלר: כולנו ערים לכך שרק לפני מספר ימים קרתה טרגדיה נוספת ביחידה, שאגב נעשתה בה פעילות רק לפני חודש לכלל היחידה והוחלף מפקד.

<יאיר גלר: אצל המפקד הקודם נהרגו שני קצינים לפני שנה בתאונת דרכים.

<יאיר גלר: יש את אותו חייל שנהרג השבוע בכך שהוא נתלה על קרון הרכבת אחרי מסיבת אלכוהול.

<יאיר גלר: אני אומר שהנושא בתחקיר, אז אני לא רוצה להיכנס לפרטים.

<יאיר גלר: יש לי את הפרטים, והפרטים לא מחמיאים לאף אחד כמובן.

<יאיר גלר: אבל, האסון הוא אסון כבד.

<יאיר גלר: כמובן שמשרד החינוך יציג את כל פעילות הקיץ האחר, כפי שהם קוראים לזה.

<יאיר גלר: קמפיינים – יש לנו גם קמפיין בשפה העברית וגם קמפיין בשפה הערבית, ולצורך זה גלעד, ג'לאל ווליד נמצאים פה, כמו גם פעילות רבה אחרת במגזר הערבי ובמגזרים של העולים הן בני העדה האתיופית והן עולי חבר העמים.

<יאיר גלר: אנחנו נדבר על הורים.

<יאיר גלר: בכל זאת יש הרבה מאד פעילות הורים, סיירות הורים כמו גם פעילויות אחרות.

<יאיר גלר: אנחנו נדבר על החופים.

<יאיר גלר: מאחר ואנחנו יודעים שהנוער אוהב להתרכז בחופים, יש פעילות מאד רחבה באילת, בטבריה והשנה נוסף גם הים-התיכון מאחר וגם הוא משמש מקום ריכוז לבני-נוער וגם שם צריך לעשות הרבה עבודה.

<יאיר גלר: משרד הרווחה ידבר ודאי על יחידות האיתור.

<יאיר גלר: בשונה משנים קודמות, לפני שנתיים זה היה בשלהי הכהונה הקודמת שלך אבל מאז יש פעילות ענפה מאד של משרד הרווחה יחד אתנו ויחד עם גופים אחרים בחופים, בים ובכנרת.

<יאיר גלר: אנחנו נדבר על הפרסומים השונים שמתבצעים הן כתובים והן באינטרנט ובפייסבוק.

<יאיר גלר: תעסוקת נוער היא גם נושא מאד-מאד חשוב על מנת להעסיק את הנוער.

<יאיר גלר: נדבר כמובן על המשטרה ועל הפיקוח העירוני שלהם יש תפקיד מרכזי וחשוב.

<יאיר גלר: ברשותך, הייתי מעביר את המיקרופון לדוקטור יוסי הראל-פיש, כמדען ראשי שלנו, כדי שידבר קצת על נושא הפנאי והתנהגויות סיכוניות, ולאחר מכן לכמה אנשים נוספים אצלנו: סיון תסקור את הפעילות, והיא עושה אותה מטעם הרשות.

<יאיר גלר: לאחר מכן בנושא הדוברות וההסברה גלעד, ווליד וג'אלל ידברו.

<יאיר גלר: ווליד גם ידבר כמובן גם על החברה הערבית בפעילויות הרבה יותר רחבות מעבר להסברה.

<יאיר גלר: לאחר מכן, שמואלה, אם את תרצי, תאמרי כמה מלים כדוגמא על באר-שבע על נושא תעסוקת נוער.

<יאיר גלר: ברשותך, אעביר את רשות הדיבור לדוקטור יוסי הראל-פיש.

מוחמד ברכה: בבקשה.

<יוסי הראל-פיש: כבוד היושב-ראש, קודם כל, אני מצטרף לברכות.

מוחמד ברכה: תודה.

<יוסי הראל-פיש: זה שכולנו שמחים שחזרת אומר משהו לגבי הכהונה הקודמת שלך גם.

<יוסי הראל-פיש: תודה.

<יוסי הראל-פיש: אהיה מאד קצר.

<יוסי הראל-פיש: אני רק רוצה לומר שמבחינת הידע המדעי שהצטבר בספרות המדעית בעולם בכלל ובארץ בפרט אנחנו יודעים שני דברים מאד חשובים שיש להם השלכה לגבי ההיערכות שלנו בחופש הגדול.

<יוסי הראל-פיש: דבר ראשון זה ששורש הרע זה כאשר יש פנאי שהוא לא מובנה, שעות של פנאי שהילדים לא נמצאים בתוך מסגרות.

<יוסי הראל-פיש: לכן, אחד האתגרים החשובים ביותר שלנו זה להבנות את הפנאי.

<יוסי הראל-פיש: להבנות את הפנאי זה גם להבנות אותו בפעילויות אם זה חוגים, קייטנות ופעילויות אחרות ולהבנות את הזירות הבטוחות והנקיות מאלכוהול וסמים והמפוקחות שם הפעילויות האלה נעשות ושהילדים יכולים להיות שם.

<יוסי הראל-פיש: ישנן רשויות מקומיות שהתחילו לעשות את העבודה הזאת בצורה יוצאת מן הכלל.

<יוסי הראל-פיש: חלק מהעבודה שלנו, גם בפרויקט חופים וגם בעבודה של המתאמים שלנו בתוך הרשויות המקומיות, במגזרים השונים, מופנה לכיוון הזה, אבל זה – אני חושב שכל הגופים שיושבים פה סביב השולחן ובעיקר ברמת הרשויות המקומיות – צריך להיות המפתח החשוב ביותר.

<יוסי הראל-פיש: כל הידע והמחקרי מוביל לשם.

<יוסי הראל-פיש: המקומות שבהם הפנאי לא מובנה ואין מספיק זירות שמפוקחות ויש שיעור גדול של ילדים שמסתובבים בלי פיקוח ובלי הבְנייה, שם שיעורי הצריכה הבעייתית, גם של אלכוהול וכמובן גם של סמים, הם גבוהים, ושם האירועים של האלימות שקשורה לסמים ולאלכוהול מתרחשים.

<יוסי הראל-פיש: זו נקודה שהיה חשוב לי לומר אותה, כי זה, בעצם, בא לידי ביטוי ברוב הדברים שייאמרו פה בהמשך.

<יוסי הראל-פיש: הדבר השני שאני רוצה לומר זה, שבתחילת שנת הלימודים הקרובה אנחנו עורכים את הסקר הבין-לאומי של ארגון הבריאות העולמי שוב, ואנחנו עושים אותו פעם בשנתיים.

<יוסי הראל-פיש: בסקר, שהולך להיכנס בחודשי הסתיו, אנחנו מכניסים שאלות רבות לגבי מה קרה בקיץ.

<יוסי הראל-פיש: כלומר, אנחנו רוצים לעקוב אחרי מה שקרה בקיץ ולראות איך זה מבחינת הפעילויות של הילדים וההבנייה של הזירות והפנאי שהם היו חשופים אליהם במהלך הקיץ ואיך זה מנבא את המעורבות שלהם בהתנהגויות שקשורות בסמים, באלכוהול ובאלימות.

<יוסי הראל-פיש: כך שכשיהיו לנו נתונים די עדכניים ודי מעניינים, ונסתכל עליהם בהמשך.

<סיון גולדמן: (מוקרן שקף, שכותרתו: פעילות קיץ 2013.

<סיון גולדמן: ) (מוקרן שקף, שכותרתו: אוכלוסיות יעד.

<סיון גולדמן: ) אני קיבלתי את המשימה הבלתי אפשרית לתאר את פעילות הקיץ שלנו בחמש דקות.

<סיון גולדמן: אני סיון, מנחה באזור צפון, ואציג את הפעילות שלנו בהיבט הכלל-ארצי עם נגיעות בכמה פרויקטים שאנחנו כן רוצים לתת להם העצמה או להגיד שזה הכיוון שלנו בתקופה הקרובה.

<סיון גולדמן: חשוב להגיד שהרשות הלאומית פועלת על כלל האוכלוסיות במהלך כל השנה, גם בקיץ אנחנו מקפידים לנסות וכן להמשיך, למרות החופשה והיציאה משגרה והשינויים והיציאה מסגרות, חופשות וכו', ולעבוד בקרב הורים, נוער והקהילה הרחבה.

<סיון גולדמן: כל הפעילויות שלנו מתקיימות ברמה היישובית, ויש לנו כמה פרויקטים שמתרחשים ברמה הארצית.

<סיון גולדמן: (מוקרן שקף, שכותרתו: הורים.

<סיון גולדמן: ) אנחנו נתחיל בהורים, כי מבחינתנו חלק נכבד מהפעילות הוא בכלל להכין את ההורים לקראת הקיץ, לבוא ולהגיד: הורים יקרים, הקיץ שונה מהשגרה.

<סיון גולדמן: גם בשגרה אתם שומרים על הילדים.

<סיון גולדמן: יש קושי.

<סיון גולדמן: צריך לשאול שאלות ולשים גבולות.

<סיון גולדמן: בקיץ זה פי ארבעה קשה.

<סיון גולדמן: אני יכולה להגיד לכם שלי היה כבר דיון על באיזו שעה קמים, לאן הולכים והאם הקייטנה מחויבת כל היום או שאפשר להתחיל כבר ביום השני של הקייטנה לחצות אותה.

<סיון גולדמן: כן, השגרה מאד חשובה.

<סיון גולדמן: זה חלק מההנחיות שלנו להורים לייצר לבני-הנוער, לילדים, שגרה.

<סיון גולדמן: אנחנו יודעים שההתנהגויות הסיכוניות באות היום, לצערי, בגיל מאד צעיר, ויש חשיבות כבר להנחיל סוג של שגרה גם בחופשות הקיץ בגילאים הצעירים ובטח ובטח בגילאי הנוער.

<סיון גולדמן: סיירות ההורים ממשיכות לפעול, כמו בכל השנה, גם במהלך הקיץ ואפילו בצורה מוגברת של שניים-שלושה ערבים, של שילוב סיירות הורים בתוך הפעילות שמתרחשת ביישובים.

<סיון גולדמן: יש סדנאות להורים שנותנות כלים להתמודדות, שנותנות מקום לשיח, לסימולציה ולהתלבטות.

מוחמד ברכה: איך זה קורה?

מוחמד ברכה: בקשר ישיר עם מי?

<סיון גולדמן: אתה שואל אותי איך מגייסים הורים לסדנת הורים?

מוחמד ברכה: כן.

מוחמד ברכה: זה דרך הרשות?

<סיון גולדמן: סדנאות ההורים מתקיימות ברמת הרשויות המקומיות או שמגייסים את ההורים דרך בתי-הספר או מסגרות אחרות.

מוחמד ברכה: ועדי הורים.

<סיון גולדמן: ועדי הורים משולבים.

<סיון גולדמן: אני יכולה להגיד לך שיש למשל חוג כדורסל או קייטנת כדורסל.

<סיון גולדמן: דרך קייטנת הכדורסל אנחנו אוספים את ההורים של אותם נערים ועוברים אתם בשיתוף משרד הרווחה.

<סיון גולדמן: לפעמים יש קבוצות שאנחנו כבר יודעים שהנערים הם בסיכון.

<סיון גולדמן: אני יכולה להגיד שבאחד היישובים בצפון הורי קידום נוער עכשיו סיימו סדנת הורים מאד ארוכה של עשרה מפגשים, כדי באמת לתת להם את הכלים לכל השנה ובמיוחד לקראת הקיץ כשאנחנו יודעים שהדברים הם קצת יותר מורכבים.

<סיון גולדמן: שאלת לפני כאן על אוכלוסיית העולים.

<סיון גולדמן: שמתי לך פה דוגמא של ערב בריאות והמשפחה לקהילה האתיופית בחדרה.

<סיון גולדמן: אנחנו עובדים בתוך המגזרים.

<סיון גולדמן: אנחנו מאד מנסים לתת להם, שוב, בדרכים שלהם, בדרכים שרלוונטיות לאותה אוכלוסייה, וכן להעלות את נושא האלכוהול וכן להעלות את סכנות הסמים וגם לחבר את זה בדרך שתהיה להם נוחה גם לפעול ולעשות דברים.

<סיון גולדמן: הקהילה האתיופית עוסקת באלכוהול דרך בריאות.

<סיון גולדמן: דרך אגב, זה סיום של פעילות מקסימה בקרב אבות ואימהות בנפרד.

<סיון גולדמן: זו פעילות שנתית שנתנה להם כלים לבריאות, תזונה נכונה, שיח עם הילדים, איך לאפיין – לפני רגע דיברו על שעות הפנאי של הילדים – את שעות הפנאי ולשלוח אותם למסגרות בתוך העיר בגלל שגילינו שהם לא כל כך שולחים לפעילויות שקיימות.

<סיון גולדמן: בנוסף להורים, אנחנו עובדים בקהילה הרחבה.

<סיון גולדמן: (מוקרן שקף, שכותרתו: פייסבוק הרשות – טיפים להורים.

<סיון גולדמן: ) עוד נקודה שקשורה להורים זה הפייסבוק של הרשות.

<סיון גולדמן: אפשר לראות שמשולבים בו טיפים להורים לקראת הקיץ ובמהלך הקיץ.

<סיון גולדמן: אנחנו כבר בטיפ מספר חמש, ומספר שש יוצא השבוע, וזה ככה ללוות את ההורים בכל מיני דוגמאות.

<סיון גולדמן: יש תגובות, עונים להם וכו' תוך כדי חופשת הקיץ.

מוחמד ברכה: זה בנוי על טיפים או גם על אינטראקציה?

<סיון גולדמן: יש גם אינטראקציה.

<סיון גולדמן: יש תגובות.

<סיון גולדמן: לא הצלחתי להכניס אותן לתוך הדף, אבל יש תגובות, ואנחנו חוזרים.

מוחמד ברכה: אני מניח שיש תגובות.

מוחמד ברכה: יש כאילו מי ששואלים ועונים?

<סיון גולדמן: עונים.

<סיון גולדמן: כן.

<סיון גולדמן: יש לנו צוות פייסבוק בדוברות שעונה יחד עם אנשי המקצוע שלנו.

<סיון גולדמן: אנחנו פונים לראשי האגפים ברשות, אם יש שאלות שעולות, והם נותנים את התשובות.

<סיון גולדמן: (מוקרן שקף, שכותרתו: קהילה.

<סיון גולדמן: ) בתוך הקהילה הרחבה אנחנו קודם כל לקראת קמפיין מאד גדול ברשת ב' ובגלי-צה"ל.

<סיון גולדמן: חוזרים לנושא של אלכוהול כדי לתזכר ולהזכיר – זו תקופה שבה צריך גם לחיילים ובכלל.

<סיון גולדמן: ברגע שמתחילים לצאת החוצה והמסיבות יוצאות החוצה, הן בדרך כלל יותר בעייתיות.

<סיון גולדמן: האלכוהול שם יותר זורם והכמויות גדלות, ואני לא יודעת למה ואת זה צריך לבדוק, אבל ככה קורה לנו בקיץ.

<סיון גולדמן: אנחנו כן לקראת קמפיין ארצי.

<סיון גולדמן: אנחנו עובדים עם דוכני הסברה וחלוקת חומרי הסברה.

<סיון גולדמן: מי שהיה עד לחדשות בתקופה האחרונה ראה שגם סמי הפיצוציות עלו לכותרות, וגם בזה הוצאנו חומרי הסברה חדשים.

<סיון גולדמן: עשינו פעילויות גם ברמה הארצית וגם ברמת היישובים.

<סיון גולדמן: כמו כן, ערבי הסברה, הכשרות למורים, הכשרות לאנשי מקצוע, כדי להכיר, לאתר ולדעת, אם נער נמצא תחת השפעה במהלך הקיץ, מה עושים, בשיתוף המשטרה כמובן.

<סיון גולדמן: (מוקרן שקף, שכותרתו: נוער.

<סיון גולדמן: ) כמו שיוסי אמר, כלפי הנוער אנחנו מנסים, ביחד עם כל הגורמים ברמת היישוב, למלא להם את היום.

<סיון גולדמן: בדרך-כלל, הם ישנים ביום, וצריך למלא את הלילה, וזה הופך את כל ההתנהלות בתוך היישובים.

<סיון גולדמן: צריך להבין את המורכבות של להפוך מדריכי יום למדריכי לילה ושל בכלל לפתוח ולעשות פעילויות.

<סיון גולדמן: לכן, אנחנו כן פותחים מועדונים.

<סיון גולדמן: אני יכולה לתת לכם דוגמא של עיריית כרמיאל שכבר כמה שבועות פותחת את פארק המשפחה, שבדרך כלל זה פארק סגור בלילה, עם הרבה מתקני out door כאלה ומתקנים אתגריים.

<סיון גולדמן: יש את סיירת ההורים.

<סיון גולדמן: מאז שנהיה נעים, מאמצע מאי, כל יום שישי בערב פותחים את פארק המשפחה.

<סיון גולדמן: תחשבו על המורכבות, שכן זה פארק עירוני שהוא בדרך-כלל סגור.

<סיון גולדמן: הם מפעילים, וכל המתקנים פתוחים לבני-הנוער.

<סיון גולדמן: הוא מואר.

<סיון גולדמן: הם גם עושים סיורים ומנתבים את הנערים לשם.

<סיון גולדמן: יש לנו כבר כחמישה שבועות בין 300 ל-400 בני-נוער כל יום שישי בפארק המשפחה.

<סיון גולדמן: זו פעולה התנדבותית ללא עלות לעירייה מלבד החשמל.

<סיון גולדמן: באמת יש ניסיון כזה בכל הערים לפתוח זירות בשכונות, לפתוח מועדונים שקיימים ולהפעיל אותם גם בלילה.

<סיון גולדמן: הנושא של תעסוקה לנוער בסיכון ונוער בכלל הוא קריטי.

<סיון גולדמן: יש ירידי תעסוקה לנוער, גיוס מעסיקים שיעסיקו בני-נוער במהלך הקיץ, גיוס הרשות המקומית, צביעת הכיתות, גינון עירוני.

<סיון גולדמן: ואז, אנחנו לוקחים קבוצת בני-נוער, אנחנו מצמידים להם מדריך ואנחנו מעסיקים אותם במשך היום מתוך הנחה שהם יהיו עייפים בלילה והם יעסקו פחות בהתנהגות סיכונית.

מוחמד ברכה: איזה סדר-גודל של בני-נוער?

<סיון גולדמן: מספרים?

<סיון גולדמן: תכף הנציגה מבאר-שבע תציג כמה נערים יש בבאר-שבע.

<סיון גולדמן: אני יכולה להגיד לך שיש כמה עשרות עד מאות בכל עיר.

<סיון גולדמן: זאת אומרת, לפי היכולת שלנו להעסיק לפי היכולת העירונית, יצירת מקומות עבודה עם מעסיקים, אנחנו מצליחים בכל ישוב וישוב לתת מענה, כשהמענה הוא משותף, שוב, ליועצות בתי-ספר, למשרד הרווחה, לנוער וצעירים ולנערים שבסיכון – המטרה היא באמת לקחת את אותם צעירים ונערים, שאנחנו מוטרדים מזה שהם לא יהיו עסוקים ומזה שהם בנשירה סמויה וחצי גלויה, ואנחנו אומרים: הקיץ יהיה כאן בעייתי, ואת הקיץ צריך למלא להם כל הזמן.

<סיון גולדמן: מסיבות נקיות – אנחנו מעודדים ואנחנו מארגנים ועושים.

<סיון גולדמן: יש לילות לבנים עם הרבה פעילויות וסדנאות.

<סיון גולדמן: אנחנו מנסים גם להכניס ולצקת לתוך ה'פאן' והכייף והמפגש גם תכניות שהן קצת מניעתיות, שהן נותנות מידע, שהן מאתגרות את החשיבה שלהם, שהן ככה זורקות להם – אני קוראת לזה: הרמה להנחתה – מסר של "תיזהרו", "תשימו לב" ו"אתם תכף יוצאים מפה – מה אתם הולכים לעשות", של קבלת החלטות וכו'.

<סיון גולדמן: (מוקרן שקף, שכותרתו: נהריה וילאג' – מטרות.

<סיון גולדמן: ) אני רוצה לתת זרקור בכל ים הפעילויות על דגם שנוצר בנהריה.

<סיון גולדמן: הוא נוסה קצת לפני שלוש שנים, לפני שנה, והשנה הוא עובד בצורה מלאה.

<סיון גולדמן: עיריית נהריה החליטה שהדרך הטובה ביותר לשלוט במה שקורה ולתת מענה לבני-הנוער הוא לפתוח מתחם – הם קוראים לו: נהריה וילאג' – והמתחם פתוח מיום ראשון הקרוב עד סוף אוגוסט לילה-לילה עם פעילות אטרקטיבית מחולקת לזירות ולסוגי פעילות, כדי שתיתן מענה לכל בני-הנוער.

<סיון גולדמן: הרעיון היה מצד אחד לאסוף את כל בני-הנוער ושלא תהיה שוטטות בתוך העיר, ולהעצים את בני-הנוער.

<סיון גולדמן: יש שותפות מלאה של מועצת הנוער.

<סיון גולדמן: אני מאד שמחה שאתם פה.

<סיון גולדמן: מועצת הנוער של עיריית נהריה שותפה בבניית התכנית ובהחלטה על הסלוגן.

<סיון גולדמן: קצת קשה לראות, אבל השנה הם החליטו לקרוא לזה "לא עוזב את העיר – נהריה וילאג'".

<סיון גולדמן: אני חושבת שהמסר מאד-מאד חשוב.

<סיון גולדמן: הוא גם יפה.

<סיון גולדמן: הוא אומר: המענה שלכם הוא פה, שעות הפנאי שלהם הן פה, יש להם מה לחפש פה ולא צריך ללכת לחפש, להסתובב, לשוטט ולהיתקל בכל מיני דברים אחרים.

<סיון גולדמן: זה באמת מקום מפגש אלטרנטיבי.

<סיון גולדמן: כל יחידת הנוער מופנית לשם.

<סיון גולדמן: קידום נוער מעורבים.

<סיון גולדמן: כל המדריכים וכל הכוחות, מורים חיילים, פרקי משימה – בעצם, כל מי שיכול לעזור מנותב לעבודה ערב-ערב מהשעה 20:00 עד 02:00 לפנות בוקר יום-יום במתחם.

<יעקב נוי: הסעות.

<סיון גולדמן: תכף נגיע להסעות.

מוחמד ברכה: אנחנו צריכים להתקדם מהר יותר.

<סיון גולדמן: אני מסיימת.

<סיון גולדמן: כדי שבני-הנוער באמת יגיעו לאותו מקום, יש הסעות מכל העיר הלוך וחזור בסבבים, כך שהם לא מטיילים בעיר.

<סיון גולדמן: הרעיון היה באמת להכניס אותם – זה אולי נשמע לא טוב – ולשים אותם במקום אחד משותף, והפעילות שם מאד-מאד אטרקטיבית.

<סיון גולדמן: (מוקרן שקף, שכותרתו: אופן הפעילות.

<סיון גולדמן: ) (מוקרן שקף, שכותרתו: פעילויות בנהריה וילאג' 2012 – תמונות.

<סיון גולדמן: ) אלה תמונות כדי שתבינו את סדרי הגודל.

<סיון גולדמן: יש שם בין 1,000 ל-1,200 ילדים בלילה בנהריה.

<סיון גולדמן: בסופו של דבר, 90% מבני-הנוער של נהריה וקצת מהסביבה מגיעים לפעילות לילה-לילה במהלך חודש וחצי.

<סיון גולדמן: (מוקרן שקף, שכותרתו: תכנית חופים.

<סיון גולדמן: ) פעילות נוספת שלנו היא: תכנית חופים.

<סיון גולדמן: זו תכנית שהוקמה ב-2005 על ידינו ועל-ידי על"ם.

<סיון גולדמן: היום, היא יושבת על הפלטפורמה המשותפת של התכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון בשיתוף משרד הרווחה, השירות להתמכרויות.

<סיון גולדמן: השנה הצטרפו קידום נוער בצורה יותר משמעותית.

<סיון גולדמן: כל המשרדים, חמשת המשרדים, ששותפים לתכנית הלאומית, שותפים בתוך התכנית הזאת, כשהרעיון הוא להיות איפה שבני-הנוער נמצאים שהוא מרוחק מאזור המגורים שלהם.

<סיון גולדמן: אם לפני רגע דיברנו על להעסיק את בני-הנוער בתוך הישוב, עכשיו אנחנו מדברים על לתת מענה, להיות נוכחים, להיות מבוגרים מיטיבים, מבוגרים אחראיים, במקום שבו בני-הנוער נמצאים שהוא מרוחק מאותם בתים.

<סיון גולדמן: אנחנו מקימים השנה חמישה מתחמים בחופים ובכיכר החתולות.

<סיון גולדמן: זה נקרא "פרויקט חופים", אבל זה גם בירושלים.

<סיון גולדמן: ואליד, האם אתה יכול להתקדם?

<סיון גולדמן: תודה.

מוחמד ברכה: ואליד מתקדם.

מוחמד ברכה: את צריכה להתקדם.

<סיון גולדמן: אני התקדמתי.

<סיון גולדמן: אל תדאג.

<סיון גולדמן: חבר הכנסת, אל תדאג.

<סיון גולדמן: אני אתך.

<סיון גולדמן: (מוקרן שקף, שכותרתו: מטרות.

<סיון גולדמן: ) המטרה היתה: מניעת מצבי סיכון; איתור וזיהוי בני-נוער; החלק הכי חשוב בעיניי הוא לעשות קשר בין אותו נער מנותק, שאין לו מסגרת לימודים לשנה הבאה, שמגיע לכנרת, זרוק עם שק שינה לשבועיים-שלושה והוא לא יודע לאן הוא הולך ב-27 באוגוסט כשמתחילה שנת הלימודים – המטרה היא למצוא אותו שם, לדבר אתו, לשכנע אותו שאנחנו נעשה לו קשר חזרה לקהילה שלו, לקב"ס, לעובד הנוער, לקידום נוער, לעובדת הסוציאלית, שהוא יסכים ושבמהלך שהותו בחוף ייעשה אותו קישור מאד-מאד חשוב.

<סיון גולדמן: בשביל הנתונים: בשנה שעברה היו מעל מאה בני-נוער שנעשו להם המשכי קשר לתוך הקהילות.

<סיון גולדמן: זאת אומרת, העלו בעיה בצוות הבלתי-פורמלי שהם פגשו בחוף, אנשים שהם ראו בפעם הראשונה, העלו בפניהם בעיה שהצריכה הקשר חזרה לתוך הרשות המקומית, אם זה שיבוץ במוסדות לימודים, אם זה קשר לעובדים סוציאליים ואם זה דיווח על אירועים קשים שהם עברו בעבר או על מצוקות בתוך הבית, שצריך לעזור ולטפל בהם.

<סיון גולדמן: (מוקרן שקף, שכותרתו: אז איך עושים זאת?) זה פועל על-פי: יישוג – הליכה על החופים; מתחם נייח שקיים; יש מערך מאד-מאד משוכלל של תיעוד ודיווח שיושב על התשתית של התכנית הלאומית של ילדים ונוער וסיכון; באמת כל התהליך הזה הוא תהליך ארוך ומורכב.

<סיון גולדמן: לא פשוט לנער, שכבר הסכים לספר לנו מה שלומו בחוף, שהוא גם יסכים שאני אתקשר לעובדת הסוציאלית שלו ביישוב, לקב"ס או למישהו בתוך היישוב שלו, והם מסכימים בסופו של דבר לעשות את זה.

<סיון גולדמן: מיותר להגיד כמה אלכוהול נמצא שם.

<סיון גולדמן: הם מדברים אתנו כשהם חצי שיכורים ושתויים ותחת השפעת סמים, אבל זה סוג של קשר.

<סיון גולדמן: מתחיל הקשר והם מסכימים להמשיך אותו, ולכן אנחנו באמת חושבים שזה מאד-מאד חשוב להיות שם.

<סיון גולדמן: עולים סיפורים מאד קשים של נערים שנופלים בין הכיסאות במהלך השנה או שעכשיו לקראת סוף השנה היתה להם חוויה קצת לא טובה בבית-ספר והם לא חושבים שהם חוזרים לבית-ספר, ובאמת המטרה היא שאת הקיץ הם יסיימו כמו שצריך.

מוחמד ברכה: בכל זאת, יש לי שאלה: לא הבנתי את המעבר בין אירוע שיש בו ציבור רחב וגדול לטיפול נקודתי אחר כך?

<סיון גולדמן: אני אסביר.

<סיון גולדמן: האופן שבו אנחנו פועלים: אנחנו מסתובבים בחופים.

<סיון גולדמן: יש לנו צוותים מאד-מאד גדולים של אנשים שמסתובבים לאורך החוף, ויש גם מתחם, אוהל, וראית בתמונות.

<סיון גולדמן: הם באים.

מוחמד ברכה: הם יכולים לזהות.

<סיון גולדמן: קודם כל, אנחנו מזמינים אותם לבוא לתוך האוהל.

<סיון גולדמן: באוהל יש קפה, עוגיות ומשחקי שולחן, כמשהו שייצר קשר וכמשהו שמזמין אותם.

<סיון גולדמן: שם בשיחה בין המבוגר המתנדב – ואנחנו עובדים של שני שליש מתנדבים ושליש עובדים בשכר, ורובם מתנדבים, צעירים, אנשים שיודעים לייצר את אותו שיח עם בני- הנוער - - -

מוחמד ברכה: שאלתי אם עושים להם הכשרה כמובן.

<סיון גולדמן: בוודאי.

<סיון גולדמן: אנחנו עוסקים בזה בימים אלו ממש.

<סיון גולדמן: מחר אתה מוזמן לרמת-הגולן שם יש הכשרה.

מוחמד ברכה: זה רחוק...

<סיון גולדמן: צר לי.

<סיון גולדמן: אנחנו מכשירים אותם, ואנחנו עובדים על איך הם יוצרים את הקשר ואיך הנער.

<סיון גולדמן: מרבית בני-הנוער באים ומספרים את אשר על לבם ומקבלים מענה, והכל בסדר.

<סיון גולדמן: הם חוזרים חזרה הביתה, כשהם יודעים שהכל בסדר.

<סיון גולדמן: אנחנו שם בשביל אותם נערים שהם לא – או שהם באו והם נמצאים שם כבר כבה שבועות והם לא חוזרים הביתה כי אין להם כל כך איפה לחזור או לאותם נערים שנפלטו או מרגישים שהם הולכים להיפלט ממסגרות הלימודים.

<סיון גולדמן: אתה דיברת לפני כן על מגזרים ודיברת על עולים.

<סיון גולדמן: יש קושי או מצוקה בחברה הדתית והחרדית סביב המעבר מישיבה לישיבה, ההוצאה מישיבה – קצת הליכה על השוליים של בני-הנוער.

<סיון גולדמן: אותם בני-נוער מוצאים את הכנרת ואת אילת כמקומות מפלט לטווחים ארוכים.

מוחמד ברכה: תודה.

מוחמד ברכה: התקדים הזה לא יחזור.

מוחמד ברכה: מה ששמענו היה חשוב, אבל אנחנו צריכים לסיים ב-11:45 ואנחנו רוצים להספיק לשמוע את כל הנוגעים בעניין סביב השולחן.

מוחמד ברכה: לכן, אני מבקש לתמצת ולקצר.

<וליד חדאד: (מקרין שקף, שכותרתו:

<וליד חדאד: החברה הערבית – המצב הקיים ותכניות לעתיד.

<וליד חדאד: ) (מקרין שקף, שכותרתו: הצגת האתגר.

<וליד חדאד: ) (מקרין שקף, שכותרתו: הסטייה החברתית מתחילה באלכוהול.

<וליד חדאד: ) אני יכול לסיים בארבע-חמש דקות.

<וליד חדאד: הכנתי מצגת על כל הפעילות במגזר הערבי.

<וליד חדאד: גם אני מצטרף לכל הברכות לכבוד היושב-ראש בקדנציה החדשה.

<וליד חדאד: אני לא אכנס לדברים, אבל חשוב להדגיש בפני הנוכחים שכשאנחנו מדברים על החברה הערבית 90% מהחברה הערבית היא אוכלוסייה מוסלמית.

<וליד חדאד: אני בכוונה אומר את זה, כי אנחנו נכנסים לחודש הרמדאן, כשבדרך-כלל אפילו אצל האנשים, הנערים הצעירים, ששותים יש ירידה דרסטית עד ירידה חדה מאד בשתיית האלכוהול בכל תקופת חודש הרמדאן.

<וליד חדאד: אחרי חודש הרמדאן שוב יש עלייה דרסטית וחדה בשתיית אלכוהול.

מוחמד ברכה: הרמדאן יתחיל בסביבות ה-9 בחודש ויסתיים חודש לאחר מכן, זאת אומרת זה חודש קריטי.

מוחמד ברכה: זה מאד חשוב.

<וליד חדאד: בחברה הערבית שתיית האלכוהול והשימוש בסמים נעשים באותם מקומות, שזה המרחב הציבורי המוסתר: חורשות, מטעי זיתים.

<וליד חדאד: אין מה שנקרא בשפה העברית הרגילה: תרבות שתייה של פאבים וכו'.

<וליד חדאד: רוב השתייה היא במקומות מוסתרים.

<וליד חדאד: אותם נערים כאילו מעשנים גראס או שותים אלכוהול באותם מקומות.

<וליד חדאד: המשטרה, שעושה סיורים ועושה חיפושים על רכב, לא יכולה לדעת אם אותם נערים עושים עבודה חוקית.

<וליד חדאד: אם נגיד בני 20 שותים אלכוהול ברכב, הם לא יודעים אם זה סמים או אלכוהול כשעושים חיפוש, כי נערים עושים את זה בסתר כי זו חברה שיש בה איסור על-פי דת וזה מאד משפיע על נערים.

<וליד חדאד: לכן, המעבר מאד קל מאלכוהול לסמים, וגם בסקרים רואים שבשתיית אלכוהול ושימוש בסמים זה מספרים קרובים יחסית לאוכלוסיות אחרות.

<וליד חדאד: (מקרין שקף, שכותרתו: המצב הקיים.

<וליד חדאד: ) חשוב להדגיש לגבי המצב הקיים, כי בזמנו, בישיבות הקודמות גם הצגנו כמה מתאמים יש לנו.

<וליד חדאד: היום אנחנו עלינו.

<וליד חדאד: בזמנו, בקדנציה הקודמת של כבוד היושב-ראש, היינו 10-12 מתאמים, והיום אנחנו עומדים על 28 רשויות – המצגת נמצאת, ואתה יכול לראות – פלוס שלוש ערים מעורבות שהן חיפה, עכו ולוד שם נמצא רכז ולא מתאם.

<וליד חדאד: אנחנו מתכוונים להגיע עד סוף השנה, לפי התכנית של המשרד לביטחון פנים, ל-45 ישובים.

<וליד חדאד: (מקרין שקף, שכותרתו: פעילות בקהילה.

<וליד חדאד: ) (מקרין שקף, שכותרתו: פעילויות קיץ בקהילה.

<וליד חדאד: ) (מקרין שקף, שכותרתו: פעילויות קיץ בקהילה – המשך.

<וליד חדאד: ) פעילות בקהילה – קודם כל, אנחנו נתלבש על הקייטנות.

<וליד חדאד: בכל ישוב מ-28 היישובים שהזכרתי שיש שם מתאמים, המתאמים שלנו יהיו שותפים לקייטנות של העיריות ושל המתנ"סים.

<וליד חדאד: נעשה פעילויות בתוך הקייטנות במתנ"סים, פעילויות סמים.

<וליד חדאד: רוב הפעילויות יהיו בתחום הקייטנות.

<וליד חדאד: יש הרצאות ויש סדנאות, אבל זה פחות רלוונטי.

<וליד חדאד: מניסיון, בקייטנות הנערים לא משתפים פעולה עם הרצאות וסדנאות – לבוא ולהרצות להם בקייטנה.

<וליד חדאד: רוב הפעילות היא פעילות תיאטרון, כלומר דרך תיאטרון או דרך ג'אגלינג שזו פעילות שגילינו אותה בשנתיים האחרונות.

<וליד חדאד: ג'לאל, אני לא יודע מה השם של זה בערבית.

<דוברת: לוליינות.

<וליד חדאד: זה כאילו משחקים באש וכל מיני דברים, אבל זה כדי לחבר את הנער; כשאתה משחק עם מקל כשיש אש משני הצדדים, מה האש יכולה לסמל בחיים האישיים שלך.

<וליד חדאד: זה להתנסות.

<וליד חדאד: זה ללמד אותם כל מיני פעלולים ותעלולים, שאתה יכול ללכת לחוף הים לשחק עם זה ולהרשים בחורה אם זו המטרה שלך, בלי לשתות אלכוהול, דרך הדברים האלה.

<וליד חדאד: זה מאד מוצלח בחברה הערבית.

<וליד חדאד: מביאים סיפור אישי של בחור נקי.

<וליד חדאד: יש גם הצגת סרטים דוקומנטריים.

<וליד חדאד: עשינו לאחרונה שני סרטים בטייבה ובשפרעם על הסמים בחברה הערבית.

<וליד חדאד: יש סרט שמדבר על טייבה, ויש סרט שהצגנו בשבוע שעבר בשפרעם.

<וליד חדאד: זה דרך אנשים מפיקים מהחברה הערבית.

<וליד חדאד: הסרטים האלה רצים יפה מאד בבתי-ספר, וזה סיפור על כל הנושא.

<וליד חדאד: יש תיאטרון קהילתי שזה דרך המועצות והעיריות.

<וליד חדאד: עושים ערב רמדאן.

<וליד חדאד: צריך לזכור שהפעילות היא לא לפני 20:00, כלומר אחרי הארוחה המפסקת של הרמדאן, שאז אפשר לעשות פעילות, עם דגש על סמים ואלכוהול כמובן.

<וליד חדאד: יש יוזמה משני המתאמים בטמרה ובאום אל-פחם ללכת על דרשה אחת במהלך חודש הרמדאן שתדבר על נושא האלכוהול במיוחד.

<וליד חדאד: המתאמים באום אל-פחם ובטמרה מתואמים ביחד עם המפקח הארצי על האימאמים, ומקווים לקבל בקרוב תאריך של דרשה בכל המגזר הערבי ביום שישי.

<וליד חדאד: עשינו את זה בעבר, וזה הצליח מאד.

מוחמד ברכה: אני זוכר שפעם, כשהיתה ועדת חקירה פרלמנטרית לחקירת תאונות דרכים והייתי חבר בה, בהזדמנות מסוימת אספנו את כל האימאמים באום אל-פחם ונתתי להם מידע והרצאה על העניין הזה.

מוחמד ברכה: אני אומר לכם שזה מאד יעיל.

מוחמד ברכה: זה מאד טוב.

<וליד חדאד: זו יוזמה שבאה מהשטח.

מוחמד ברכה: מצוין.

<וליד חדאד: אנחנו מקדמים אותה.

<וליד חדאד: הם בקשר עם המפקח על האימאמים, דוקטור זיאד.

<וליד חדאד: אני לא זוכר את השם.

<קריאה: זיאד אבו-מוך.

<וליד חדאד: כן.

<וליד חדאד: הוא המפקח, והם בקשר אתו על תאריך מוסכם שבכל 28 היישובים תהיה דרשה על נושא האלכוהול במיוחד.

<וליד חדאד: יש לנו גם כמה תחרויות – קט-רגל שזה מדבר.

<וליד חדאד: ספורט ברמדאן מאד מדבר.

<וליד חדאד: בגדול, זו הפעילות שלנו בקיץ.

<וליד חדאד: תודה רבה על ההקשבה.

מוחמד ברכה: שאלה – בעניין חומר המידע, אתם מוציאים את החומר בצורה מסודרת, בצורה מקיפה?

מוחמד ברכה: כל מה שיוצא בעברית יוצא גם בערבית, בהתאמה כמובן?

מוחמד ברכה: או שעדיין זה תרגומים?

<וליד חדאד: לא.

<וליד חדאד: עושים אדפטציה, התאמת החומרים, לשפה הערבית ולתרבות, מה שנקרא: העבודה ברגישות תרבותית.

<וליד חדאד: אנחנו לקראת הוצאת חומרי הסברה, וזה בטיפול.

<גלעד היימן: אבל, צריך לדבר על הקמפיין.

<גלעד היימן: יש קמפיין ייעודי לחברה הערבית.

מוחמד ברכה: לא.

מוחמד ברכה: את השאלה הזאת שאלתי לפני שנתיים.

<גלעד היימן: אני מקווה שתקבל תשובה אחרת הפעם.

מוחמד ברכה: אחרי שנתיים חשבתי שהתשובה כבר קיימת.

<גלעד היימן: מותר לבשר שמי שישב פה לפני שנה קיבל כבר תשובה אחרת, ואתה היית בישיבה.

<גלעד היימן: עכשיו גם תקבל תשובה אחרת.

מוחמד ברכה: כן?

<גלעד היימן: כן.

<גלעד היימן: מה לעשות?

<גלעד היימן: אתה באת והלכת.

<גלעד היימן: השתנו.

מוחמד ברכה: אני חושש שמאז השאלה לפני שנתיים אנחנו לא התקדמנו.

<גלעד היימן: אציג את מה שנעשה גם ברמת הקמפיינים בעברית וגם בקמפיינים בערבית שג'לאל פה ירחיב בנושא הזה.

<גלעד היימן: דיברנו גם על מגזרים נוספים.

<גלעד היימן: נעשה את זה בקצרה, ואני מבטיח שתוך שלוש-ארבע דקות אני מסיים.

<גלעד היימן: לפני חודש עלינו סביב הנושא של סמי הפיצוציות שצבר תאוצה בקמפיין שהיה גם ברדיו וגם במובייל, במאקו, וזה היה ב"וואלה".

<גלעד היימן: זה היה קמפיין שעסק בסמי פיצוציות עם רעל, וזה היה בכל האתרים המובילים בעברית הפעם.

<גלעד היימן: אנחנו עכשיו נמצאים לקראת מהלך של קמפיין קיץ שיעסוק באלכוהול.

<גלעד היימן: בעיתונות בערבית הקמפיין כבר יצא אל הפועל, וג'לאל יפרט.

<גלעד היימן: זה נמצא ברוב האתרים בערבית.

<גלעד היימן: בקרוב נעלה גם בקמפיין רדיו בגל"צ וגם ברשת ב' שפונה גם לציבור הצעיר וגם להורים שילמדו להקשיב יותר לילדים ושילמדו להבין מה שהילדים אומרים להם, גם אם הם לא אומרים להם את זה בצורה מפורשת.

<גלעד היימן: הקמפיין שיוצא במקביל בחברה הערבית יעלה באמת עד כניסת הרמדאן.

<גלעד היימן: אם יישארו לנו עודפים תקציביים, אנחנו נעשה גם המשך שלו לאחר סיום הרמדאן.

<גלעד היימן: אנחנו לא נפעיל אותו במהלך הרמדאן.

<גלעד היימן: במקביל, אנחנו עולים גם בקמפיין אינטרנט למגזר הרוסי ובקמפיין לציבור הדתי-לאומי שגם במהלך חודשי הקיץ יש שם בעיה מאד-מאד גדולה של בני-נוער שמבלים בכיכרות ושותים לשוכרה.

<גלעד היימן: במקביל, אני חושב שבשנתיים האחרונות הרשות התכווננה בצורה הרבה יותר טובה מאשר בעבר לטיפול בחברה הערבית.

<גלעד היימן: ג'לאל נכנס לעבודה לפני שנה וחצי, ומאז יש קשר תקשורתי קבוע של הרשות עם הציבור הערבי.

<גלעד היימן: אני לא חושב שאתה יכול לנהל דוברות טובה לציבור הערבי, אם אתה לא דובר ערבית ואם אתה לא מגיע מהחברה הערבית.

<גלעד היימן: ג'לאל עושה את זה יחד אתנו ויחד עם מחלקת הדוברות.

<גלעד היימן: יחד עם דף הפייסבוק בעברית, שגם העלינו לאוויר לפני כשנה פלוס, העלינו דף פייסבוק בערבית שגם שם יש מענה.

<גלעד היימן: הצוות כל הזמן עובד כדי לתת מענה לפניות שמתקבלות דרך דף הפייסבוק הזה.

<גלעד היימן: בעבר עשינו קמפיינים שהיתה בהם אדפטציה של מסרים שהועברו לציבור דובר העברית, דוגמת קמפיין שעסק בגראס ושפנה לציבור דובר העברית.

<גלעד היימן: עשינו לו אדפטציה בערבית.

<גלעד היימן: עכשיו, אנחנו באמת עברנו לבנות קמפיינים שהם קמפיינים ייחודיים לציבור דובר הערבית.

<גלעד היימן: אנחנו לא מתיימרים לחשוב שמה שטוב לציבור דובר העברית טוב לציבור הערבי רק בתרגום לערבית, ולכן גם החומרים הפרסומיים שונים.

<גלעד היימן: אנחנו כרגע עובדים גם על חומרים הסברתיים שלא יהיו העתקים של החומרים שניתנים לציבור דובר העברית.

<גלעד היימן: אני חושב שג'לאל יוכל להרחיב על הנושא הזה.

מוחמד ברכה: אנחנו נחזור לג'לאל.

מוחמד ברכה: ברשותך, אני מציע שנשמע את משרד החינוך, את המשטרה ואת משרד הרווחה כמובן, ואחר כך נשלים את הסבב.

מוחמד ברכה: משרד החינוך, בבקשה.

<מיכל זקסנברג: דרך-אגב, גם אני ממשרד החינוך – משפ"י.

מוחמד ברכה: תתאמו ביניכם.

<אילן שמש: היא תדבר על הפורמלי, ואני אדבר קצת על הלא-פורמלי.

<אילן שמש: מהבחינה הזאת, זה בסדר גמור.

<אילן שמש: נתחיל בזה ששר החינוך שם בכותרות ובצורה מאד-מאד בולטת את הנושא של פעילות משרד החינוך בקיץ.

<אילן שמש: הוא קורא לזה: קיץ אחר.

<אילן שמש: זה נקרא "קיץ סביב השעון".

<אילן שמש: זה התפרסם.

<אילן שמש: חשוב לי קצת שתבינו מה יש מאחורי הכותרות, מה ההבדל ומה השוני.

<אילן שמש: לגבי החינוך הפורמלי, את תפרטי יותר.

<אילן שמש: יש לזה הרבה אמירות ועשייה מרתקת בעיניי.

<אילן שמש: צריך להבין שחינוך בלתי-פורמלי בכלל עם נוער, במיוחד בקיץ, מתפזר, למעשה לשלושה כיוונים: (1) פעילות יחידות הנוער ברשויות המקומיות – בדרך-כלל, זה נעשה במסגרת הרשויות המקומיות עצמן.

<אילן שמש: יש פה עידוד לעשות פעילויות מסודרות שהן מפוקחות וחיוביות מלילות לבנים ועד מחנות או כל דבר אחר שהרשות עצמה מוציאה את הנוער לפעילות עם פיקוח, תכנון, יוזמה ומסרים חיוביים כחלק מהדגש שהמשרד היום שם.

<אילן שמש: שיהיה לכם ברור שעל-פי חוק היום כל רשות מקומית צריכה להעמיד יחידה ומנהל יחידת נוער ברשות, והם יובילו את הפעילות הזאת ברשויות המקומיות.

<אילן שמש: (2) ארגוני נוער – במדינה שלנו יש הרבה מאד ארגוני נוער עצמאיים שלא פועלים רק ברשויות המקומיות אלא פועלים בחתך אחר, וזה מתנועות הנוער דרך גופים כמו "אחרי", "ידידים", "נירים" ועוד.

<אילן שמש: המשרד היום יותר ויותר נכנס לתקנות תמיכה באותם ארגונים, כדי שאפשר יהיה לנצל את הפעילות שלהם כפעילות חיובית נוספת לקיץ.

<אילן שמש: (3) הדבר האחרון שמוכר לכולנו, שהוא למעשה המסה הקריטית של פעילות הקיץ, זה דווקא תעשיית הבילוי הפרטית.

<אילן שמש: תעשיית הבילוי הפרטית מוכרת לכולנו.

<אילן שמש: הרי היא לא מפוקחת, והיא אחת הדברים הבעייתיים הלא פשוטים ביותר.

<אילן שמש: המגמה של השר, בצורה חד-משמעית, היא להכניס את אנשי החינוך גם למקומות האלה.

<אילן שמש: איך זה נכנס?

<אילן שמש: קודם כל, על-פי חוק, יש היום את חוק הקייטנות.

<אילן שמש: היום מנהל חברה ונוער מפקח על כל הקייטנות.

<אילן שמש: כל קייטנה היום צריכה לקבל את האישור ואת הרישוי, ויש הוראות ברורות בכל הנושא הזה.

<אילן שמש: זה אמצעי טוב להיכנס לעולם שהוא של התעשייה ולא רק של המערכת.

<אילן שמש: הדבר השני זה המקומות ההמוניים, וזה בעיקר קניונים ואחר כך תשמעו גם כמובן על הפעילות בחופים שכבר התחילו לדבר עליה.

<אילן שמש: בסך-הכל, המקומות ההמוניים מחולקים לשניים: יש מקומות המוניים ששייכים לרשות המקומית עצמה.

<אילן שמש: כמעט כל רשות מקומית היום יודעת איפה החבר'ה מתאגדים בלילות ועושים את הבלאגן.

<אילן שמש: באיזה שהוא מקום צריך לקחת אחריות על אותם מקומות, והאחריות צריכה להיות של הרשות המקומית.

<אילן שמש: אנחנו מנסים היום לעודד את אנשי החינוך להיכנס למקומות האלה, כי גם אם אתה לא מפעיל את הפעילות, הנוכחות של אנשי חינוך באותם מקומות מפחיתה סיכונים.

<אילן שמש: זה בקניונים וזה במקומות ציבוריים.

מוחמד ברכה: למשרד החינוך אין מנדט לפעול במקומות האלה.

<אילן שמש: המנדט הוא תמיד דרך יחידת הנוער ברשות המקומית.

<אילן שמש: הרשות המקומית צריכה להגדיר.

<אילן שמש: אתן לך דוגמא: למשל, בקריות הם ראו שלחופי הים מגיע חלק גדול מאותם בני-נוער של הקריות, בניגוד לתל-אביב, לכנרת ולאילת שלשם מגיעים מכל הארץ.

<אילן שמש: בקריות אין את תכנית "חופים" שהיא תכנית ארצית, אבל הרשות המקומית לוקחת אחריות ומכניסה את אנשי החינוך והנוער שלה לאותם מקומות שהנוער שלה נמצא בהם בלילות.

<אילן שמש: זו תפיסה שאומרת: אנשי החינוך צריכים להיות שם.

<אילן שמש: לגבי חופים, שמעתם.

<אילן שמש: משרד החינוך נרתם לתכנית שכבר קיימת ופועלת בצורה מאד מכובדת ומאד יפה.

<אילן שמש: זה התחיל עם על"ם והרשות למלחמה בסמים, וזה המשיך עם משרד הרווחה ונוספים.

<אילן שמש: השר החליט השנה לתקצב ולהגדיל את התכנית הזאת, ולהוסיף למה שהיה עד היום באילת וסובב כנרת גם את חופי תל-אביב ואת ככר החתולות.

<אילן שמש: אני מקווה שיהיו עוד כמה מקומות כאלה.

<אילן שמש: זה חדש שלנו.

<אילן שמש: רק עכשיו, בחודש האחרון, התגייסנו באמת גם להעמיד את התקציב וגם לבנות את התכנית הזאת, שאתם תשמעו עליה בצורה יותר מפורטת.

<אילן שמש: לגבי החינוך הפורמלי, חשוב שתגידי כמה מלים כי גם פה יש מהפכה.

מוחמד ברכה: לפני שתגידי, אשאל שאלה שאולי תתייחסי אליה.

מוחמד ברכה: בסוף שנת הלימודים התלמידים עסוקים בבחינות ואחר כך יוצאים לחופש.

מוחמד ברכה: האם נשקל אי פעם העניין שהבחינות יהיו לפני השבוע האחרון ושהשבוע האחרון יוקדש להכין את הילדים לחופש על-ידי הדרכה של משרד החינוך, על-ידי שיתוף פעולה עם הרשות ועל-ידי שיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות, כדי לייצר מצב לא ללכת לטפל בתופעה אחרי שהיא מתרחשת בתוך החופש ואז לייצר למשל חשיפה לדפי הפייסבוק שקיימים של הרשות, לייצר את האינטראקציה הזאת בין מחנכים לבין המומחים של הרשות או בין התלמידים ישירות וכו'?

מוחמד ברכה: אני חושב: לא להמתין עד שנופלים בבור, אלא לתת להם פנס כזה לפני כן.

<מיכל זקסנברג: אני ממש אתך.

<מיכל זקסנברג: שמי מיכל זקסנברג, ואני אחראית מתאמת, מפקחת יועצים, ומייצגת פה את שפ"י שזה השירות הפסיכולוגי הייעוצי.

<מיכל זקסנברג: אני בדיוק עם הכיוון שלך.

<מיכל זקסנברג: אני מקשיבה לדברים ואומרת שהעבודה שלנו לא נעשית שבוע לפני החופש.

<מיכל זקסנברג: היא נעשית לאורך כל השנה.

<מיכל זקסנברג: בשביל שילד יגיע למקום ויחליט מה הוא עושה באותו רגע, ואצל ילדים מסוימים זו החלטה של שנייה, יש לך הכנה ממושכת שעובדת על הדברים הפנימיים של הילד – איך אתה מרגיש, מה קורה לך, מה אתה עושה כשקשה לך, מה הם הסמים, איפה הסכנות – וקוראים לזה תכנית כישורי חיים שאנחנו הכנסנו לתוך המערכת כיחידה קבועה ומובנית שם בעזרת היועצים שמנחים את המורים לומדים לשוחח עם הילדים על כל המקומות שהם עשויים ליפול בהם.

<מיכל זקסנברג: מלמדים אותם איך לעמוד מול לחץ חברתי.

<מיכל זקסנברג: כשאתה בא למסיבה ומגישים שם וכולם שותים, מאד קשה לגמרי לא לשתות, אבל איך אתה בוחר מה לשתות ואיך אתה בוחר לענות?

<מיכל זקסנברג: – אתה מתאמן על זה.

<מיכל זקסנברג: זה לא משהו שבאותו רגע אתה מסוגל לעמוד בו, אם לא עשית משהו של להתאמן; מה קורה כשמציעים לי איזה חומר כשאני לא יודע מה יש בכוס?

<מיכל זקסנברג: מה קורה כשכולם מעבירים איזו סיגריה?

<מיכל זקסנברג: האם אני לוקח או לא לוקח?

<מיכל זקסנברג: איך אני עושה את זה בלי להיחשב צדקן?

<מיכל זקסנברג: אנחנו מתאמנים על כל הדברים האלה בתכנית ארוכה שיש היום הקצאה בתוך תכנית הלימודים שעתיים ביסודי, שעה בחטיבות ו-15 שעות שנתיות בחטיבות העליונות כדי לדבר על הדברים האלה, לפתח את האסרטיביות ולפתח את קבלת ההחלטות הנכונה.

<מיכל זקסנברג: יוסי תמיד מדבר על כך שכל המחקרים בעצם מורים על זה שכאשר יש מבוגר שמסוגל לדבר עם הילדים על הדברים המבלבלים האלה, יש את יכולת הילד אחר כך להפנים את דמות המבוגר בתוכו וכאשר הוא בא למקומות מסוכנים, אני חושבת – יכול להיות, ואני לא אומרת במאה אחוז – שזה מונע מהרבה מאד ילדים להיכנס לבור לפני שהם נופלים בתוכו.

<מיכל זקסנברג: זו התכנית המרכזית שלנו.

<מיכל זקסנברג: כמובן שלקראת הקיץ יש תגבור של ההסברה, כי אנחנו יודעים שתקופה ארוכה הילדים האלה יהיו ללא המחנכים, למרות שהשנה התכנית של שר החינוך היא שיהיו מחנכים סביב לשעון וזה אומר שתהיה תקשורת עם המחנכים דרך טלפונים, דרך פייסבוק, וכן יש הרשאה לתקשורת מסוימת דרך כל המדיה האחרת.

<מיכל זקסנברג: אנחנו יצרנו, כמובן, קשר עם קידום נוער וכל הגופים האחרים, כדי שתהיה גם שמירה.

<מיכל זקסנברג: לא מספיק שרק ילד יצטרך לקחת את האחריות על עצמו לגבי לגעת או לא לגעת או לעשן או לא לעשן, אלא שגם תהיה איזו שהיא אכיפה.

<מיכל זקסנברג: כל הגופים, שמציינים כאן, בעצם, מייצרים מסגרות חיצוניות.

<מיכל זקסנברג: אני מדברת על מסגרת פנימית שילד בונה לעצמו וכמובן גם בעזרת ההורים.

<מיכל זקסנברג: נשלחה איגרת לכל ההורים.

<מיכל זקסנברג: גם במהלך השנה יש קבוצות הורים ושיחות עם הורים, שבהן מסבירים עד כמה חשוב כן לדבר עם הילדים על הנושאים האלה וכן לא לפחד לומר לילד "אתה הולך למסיבה – אני שמח שאתה הולך, אבל אתה צריך לשמור.

<מיכל זקסנברג: יכול להיות שיהיו שם סמים או שיהיה שם אלכוהול".

<מיכל זקסנברג: לא להיתמם, לא לחשוב שהחיים הם רק ורודים.

<מיכל זקסנברג: צריך לדבר על הדברים בצורה ברורה ובצורה לא מטיפה; לא רק "לא, לא, לא", אלא "אתה הולך למקום, מה תעשה?".

<מיכל זקסנברג: צריך לדבר על זה בבית.

<מיכל זקסנברג: אני חושבת שכך, בעזרת ההכנה המתמשכת של השירות הפסיכולוגיים והמחנכים, הילדים לומדים לאט-לאט איך להתנהג.

<מיכל זקסנברג: זה תהליך.

<מיכל זקסנברג: יש גילאים יותר קשים ויש גילאים שבהם הילדים כבר יותר בוגרים, ויש את מצבי הקצה של ילדים במשבר ולא תמיד זה עובד: "כשנורא-נורא קשה לי ורע לי, לפעמים אני מחפש תרופה קלה".

<מיכל זקסנברג: לכן, חשוב שיהיו אנשים בשטח לקלוט את הילדים האלה ולסייע להם בזמן אמת.

מוחמד ברכה: מר לרמן, בבקשה.

מוחמד ברכה: נופר, אחר כך שניכם תדברו.

מוחמד ברכה: תתכוננו.

<רפ"ק שמואל לרמן: אנחנו במשטרה לקראת הקיץ, בעצם, מגבירים את הפעילות הגלויה והסמויה בעיקר במוקדי הבילוי והריכוזים של בני-הנוער כמו: פארקים עירוניים, אזורי מועדונים.

<רפ"ק שמואל לרמן: ממקדים את הפעילות לשעות הלילה.

<רפ"ק שמואל לרמן: בניגוד לרוב השנה שם פעילות הנוער ממוקדת יותר לשעות היום ואחר-הצהריים, פה ממקדים את הפעילות בשעות הלילה.

<רפ"ק שמואל לרמן: יש הגדלה של כוח-האדם ושיתוף פעולה, מעבר ליחידות הנוער, גם עם יחידות המתנדבים והסיור, כדי להראות נוכחות בשטח.

<רפ"ק שמואל לרמן: יש עבודה עם הגורמים החיצוניים, הרווחה, באיתור נערים בסיכון שמשתמשים בסמים ושותים אלכוהול, ומעבר לטיפול האכיפתי יש גם דיווח לגורמי הרווחה.

<רפ"ק שמואל לרמן: בנוסף לזה, במהלך הקיץ יהיו מבצעים לטיפול בפיצוציות ובבעיות של מכירת אלכוהול ומכירת סמי פיצוציות.

<רפ"ק שמואל לרמן: יש פה שיתוף פעולה עם המשרדים האחרים.

מוחמד ברכה: איך אתם נערכים לתופעה החדשה, שאמרתי בהתחלה, שמזמינים באינטרנט משלוחים ודברים כאלה?

<רפ"ק שמואל לרמן: יש גם פעילות ממוקדת לדברים האלה.

<רפ"ק שמואל לרמן: אין לי כרגע נתונים ספציפיים לגבי הפעילות באינטרנט.

<רפ"ק שמואל לרמן: למיטב ידיעתנו, רוב הפעילות עדיין מתבצעת בפיצוציות.

<רפ"ק שמואל לרמן: אין לי כרגע נתונים.

<רפ"ק שמואל לרמן: אבל, יש ביחידות מסוימות מבצעים ספציפיים גם לטיפול בהם.

מוחמד ברכה: אנחנו יודעים שקשה לעקוב אחרי כל קטנוע.

מוחמד ברכה: יכול להיות שצריך לחפש דרכים, אבל בסוף הדרך אם תופסים מישהו צריך מערכת ענישה מרתיעה מאד, כי נדמה לי – ואני לא בקיא – שבכלים שיש לתפוס כל אחד בפריסה הזו זה יהיה קשה.

מוחמד ברכה: לכן, המוקד יהיה על ההרתעה, אם אני לא טועה.

<יאיר גלר: ברשותך, אני אענה, ואני אעזור לך בשנייה כי היה פה צוות שאתה אישית לא היית בו.

<יאיר גלר: סמי הפיצוציות קיבלו בחודשים האחרונים תעדוף מאד גבוה עד רמת ראש הממשלה.

<יאיר גלר: השר לביטחון פנים הוביל פה מערכת מאד משמעותית כולל חקיקה שעברה ביום ראשון בממשלה ובוועדת שרים לחקיקה, והיא מגיעה לכנסת ממש בימים האלה.

<יאיר גלר: רעיה בטח מכירה את זה היטב.

<יאיר גלר: החקיקה אומרת שזה נושא של השמדה והכרזה מהירה.

<יאיר גלר: אלה חוקים שאמורים באמת לחסל כמעט לחלוטין את התופעה.

<יאיר גלר: ואז, אתה צודק, האלטרנטיבה תעבור לאינטרנט ולטלפון, משום שלא תהיה מכירה גלויה.

<יאיר גלר: מחלקת המודיעין של המשטרה ערה לזה מאד עד יואב סגלוביץ ראש אח"מ וראש חטיבת המודיעין שאמרו, בדיונים אצל השר, בצורה מאד-מאד מובהקת, שהנושא הזה עכשיו בטיפול מאד מתקדם, כדי לתפוס את כל הנושא הזה של מכירות האינטרנט והטלפון, משום שהערוץ הזה ינסה לשגשג כי הרי תמיד מחפשים את האלטרנטיבות, ואנחנו מכירים את זה.

<יאיר גלר: הנושא נמצא היטב על סדר-היום, והמשטרה הודיעה שהסוגיה הזאת של מכירות אינטרנט וטלפון תטופל ברמה הכי גבוהה.

<רפ"ק שמואל לרמן: כמו שנאמר פה, בעקבות שינוי החקיקה בעניין סמי הפיצוציות יש טיפול נרחב בתופעה הזאת כבר מאז שכל הנושא הזה עלה בתקשורת.

מוחמד ברכה: מה שעלה בתקשורת לא מחמיא.

מוחמד ברכה: זו האמת.

<רפ"ק שמואל לרמן: אני מסכים אתך.

<רפ"ק שמואל לרמן: בעקבות זה, נכנסו כל הגורמים לפעולה ועשו שינויי חקיקה גם ביוזמת המשטרה.

<רפ"ק שמואל לרמן: זה מקל על עבודת המשטרה.

<רפ"ק שמואל לרמן: כמובן שבמקביל המתחרים מייצרים חומרים חדשים.

<רפ"ק שמואל לרמן: בעצם, ההנחיה היום במשטרה היא לתפוס גם את החומרים האלה ולהעביר אותם הלאה לבדיקה כדי גם אותם להכניס לחוק.

<רפ"ק שמואל לרמן: אנחנו גם משתתפים בפרויקט "חופים" עם כל הגורמים.

מוחמד ברכה: תודה.

<נחי בוגוסלבסקי: חשוב רק לציין שאנחנו לא נציגי הנוער.

<נחי בוגוסלבסקי: אני מסיים את השירות הצבאי שלי בעוד חודש, ונופר כבר בת 22.

<דובר: זה עדיין נוער.

מוחמד ברכה: רבותי, אם הם כאן, זה רק סימן של מחויבות עמוקה, ובאמת כל הכבוד.

מוחמד ברכה: כשהם היו במועצת התלמידים, הם נכחו באופן קבוע.

מוחמד ברכה: אני רואה את זה כדבר יפה וחיובי שהם נמצאים בינינו היום.

מוחמד ברכה: נחמן, בבקשה.

<נחי בוגוסלבסקי: לפני בערך שלוש שנים, כשהיינו פה ודיברנו, גם אתה, חבר-הכנסת, היית יושב-ראש הוועדה, ציינו ודיברנו על זה על זה שהדגש צריך להיות פה על חינוך ורק אחר כך על החקיקה.

<נחי בוגוסלבסקי: אני רוצה להעלות את הנושא הזה שוב, כי, לדעתי, הוא עדיין סוג של קו מנחה שצריכים ללכת לפיו.

<נחי בוגוסלבסקי: צריך להבין שברגע שאתה לוקח את המושג "סמים ואלכוהול" לנער ואומר לו "זה אסור, זה לא טוב, זה משפיע עליך בצורה לא נכונה, אתה נכנע פה ללחץ חברתי", אתה יוצר פה סוג של - - -

מוחמד ברכה: יוצר סוג של גירוי, לא?

<נחי בוגוסלבסקי: נכון.

<נחי בוגוסלבסקי: אתה מייצר סוג של גירוי, סוג של מסגרת שהנער ירצה לפרוץ אותה ולנסות ולטעום.

<נחי בוגוסלבסקי: קודם כל, לדעתי, אין משהו פסול בלנסות ולהבין מה זה, כי אתה חייב להבין מה זה העולם הזה כדי לדעת להתרחק ממנו.

<נחי בוגוסלבסקי: זה כמו גמילה מסיגריות היום, שכשאנשים הולכים לגמילה מסיגריות הם מבינים שהאזהרות על קופסאות הסיגריות, שהן גורמות למחלות כאלה ואחרות, להפך – מלחיצות יותר את המעשן וגורמות לו לעשן יותר ופחות עוזרות לו להיגמל.

<נחי בוגוסלבסקי: הגישה צריכה להיות חינוך מהתחלה ולעזור לילד.

<נחי בוגוסלבסקי: לדעתי, שעתיים לאסרטיביות ביסודי ושעה לאסרטיביות בתיכון הם לא הסיכום של הנושא הזה.

<נחי בוגוסלבסקי: צריך להיות פה דגש של המחנך ושל המורה לאורך כל 12 שנות הלימוד וליווי בנושא הזה.

<נחי בוגוסלבסקי: כמובן שחשוב לזכור לסמוך על הילד.

<נחי בוגוסלבסקי: אתה לא צריך מבוגר אחראי כדי שיגיד לילד איזו החלטה לקבל ומתי.

<נחי בוגוסלבסקי: צריך לדעת ללמד אותו לקבל את ההחלטה הנכונה בזמן הנכון.

<נחי בוגוסלבסקי: רק אחר כך השלב הוא, גם חשוב מאד לדעתי, חקיקה, כי ברגע שיש חקיקה יש גם תמיכה מהמוסדות לנושא הזה.

<נחי בוגוסלבסקי: דבר אחרון, שחשוב לי להוסיף, ויכול להיות שהוא לא כל כך מתאים לנושא הוועדה היום אבל חשוב לי שהוא יישב בראש, הוא: חיילים משוחררים.

<נחי בוגוסלבסקי: כשיוצאים מהצבא, יוצאים ממסגרת, מנסים ומתנסים ובסוף נופלים.

<נחי בוגוסלבסקי: אני לא מכיר מסגרת מסוימת חזקה כמו שיש היום לנוער שמטפלת בנושא הזה.

מוחמד ברכה: זה נושא שצריך טיפול לא רק בהיבט של סמים.

<דוברת: נכון.

<יוסי הראל-פיש: אני כן רוצה להכניס משהו באמצע.

<יוסי הראל-פיש: כל מה שאתה אומר נכון, אבל דבר אחד אנחנו יודעים היום בוודאות: איפה שצריך לטפל בזה זה במהפכה בתרבות הבילוי של הנוער.

<יוסי הראל-פיש: זה בתרבות הבילוי החברתי הקבוצתי ולא הפרטני.

<יוסי הראל-פיש: הפרטני לבד לא יעבוד.

<יוסי הראל-פיש: הספרות המדעית מוכיחה שמצוות אל-תעשה, לא-תעשה, "אל תעשה" ו"אל תעשה" לבד לא עובדות.

<יאיר גלר: ברור.

<יוסי הראל-פיש: מתי זה עובד?

<יוסי הראל-פיש: כאשר אתה מצליח לשנות את ה"אִינִיות".

מוחמד ברכה: אחרת, אפשר היה להסתפק בעשרת הדיברות והכל יהיה בסדר.

<יוסי הראל-פיש: לכן, צריך את ה"איניות".

<נופר סלמן: האמת היא שאין לי מה להוסיף מלבד משהו שקצת חרה לי.

<נופר סלמן: אני כרגע מדריכת נוער ברשות שלי במתנ"ס, ויש לנו מועדון נוער שפתוח כל לילה עד השעה 03:00 לפנות בוקר במטרה באמת להביא את הנוער אלינו ולהכניס להם כל מיני פעילויות שחלקן לכייף וחלקן עם איזה שהם סממנים ערכיים מאחוריהן.

<נופר סלמן: אני כן רוצה נורא להגיד שזה לא פשוט להביא אותם לפעילויות האלה, ושהמטרה היא לא לייצר להם כל הזמן אטרקציות, כי אז אנחנו רק מחזירים אותם למעגל שהם לא לומדים להתמודד עם זמן פנוי ועם שפע.

<נופר סלמן: אם זה לא יפגוש אותם בחופש הגדול – זה יפגוש אותם בחופש הגדול שאחריו, ואם לא אז – אז בשחרור מהצבא, כי השפע והחופש הם דבר שהוא מאד קשה גם לילד וגם לחייל משוחרר, כמו שנאמר.

<נופר סלמן: שם הבעיה האמתית.

<נופר סלמן: כשאני עכשיו מדריכת נוער במועדון שלי, אנחנו כל הזמן חושבים איזה סטנד-אפ נביא ואיך נמלא להם עוד יום ועוד יום.

<נופר סלמן: מתי שהוא הבנתי שכשהם מגיעים למועדון, אז גם אם יש פלייסטיישן וכל משחק אפשרי, מטקות וכל דבר שאני יכולה להציע להם מבחינה פרקטית כדי שיהיה להם כייף, הם מגיעים כי בא להם לדבר אתי, כי בא להם לדבר עם מדריך הנוער, כי הם מכירים סוגי אוכלוסייה אחרים אצלי במועדון, ולא כי יש לי סטנד-אפ של שעה להציע להם.

<נופר סלמן: אני חושבת ששם רוב העיריות בקיץ שמות את המשקל, את כל הכסף ואת כל האנרגיות – בלעשות חודשיים עם כמה שיותר פעילויות, וזה הסממן להרים את הדגל ולהגיד "עשינו".

<נופר סלמן: אבל, זה לא שם.

<נופר סלמן: הם לא מגיעים.

<נופר סלמן: הם כבר לא מגיעים לסטנד-אפ, והם לא מגיעים למסיבות שאנחנו עושים להם.

<נופר סלמן: הם לא מחפשים את זה.

<נופר סלמן: זו נקודה שהיא מאד כואבת לי, גם כי אני בעצמי לא מזמן הייתי נוער ואני יודעת איך זה מרגיש וגם כי אני הבנתי שהם לא מחפשים את המקום הזה.

<נופר סלמן: זהו.

מוחמד ברכה: תודה.

מוחמד ברכה: משרד הרווחה, בבקשה.

<טלי לב-ארי: אני רוצה להתייחס לשלוש נקודות עיקריות.

<טלי לב-ארי: הראשונה היא בקצרה, ואתייחס ל"חופים" כי היא מצוינת, אבל אני כן רוצה לומר שבאמת שיתופי הפעולה בין כלל המשרדים מאפשרים, מעבר לאיתור ומעבר לפלטפורמה המאד חשובה, להצליח להגיע לאותו גרעין שזקוק באמת אחר כך להמשך התייחסות וטיפול של כל המערכות.

<טלי לב-ארי: זאת אומרת, יכול להיות שאנחנו נמצא צעיר או נער שזקוק או שחשוב שהוא ילוּוה הן במערך החינוך או בחינוך הבלתי-פורמלי וכמובן במערך הטיפול של הרווחה ואולי גם לצורך העניין במסגרת ליווי סביב העניין של הטיפול בעבריינות.

<טלי לב-ארי: אני שמה את זה על ציר אחד.

<טלי לב-ארי: אני לא אפרט.

<טלי לב-ארי: דיברו על זה.

<טלי לב-ארי: אני חושבת שזו תכנית חשובה מאד, וההתרחבות שלה מעידה על זה יותר מכל דבר אחר.

<טלי לב-ארי: אני רוצה להתייחס דווקא לתכנית האיתור שפועלת בשנתיים האחרונות, שהתחלנו להפעיל אותה, נכון לכרגע, בתשע רשויות בלבד.

<טלי לב-ארי: בימים האלה אנחנו כבר כותבים את התורה.

<טלי לב-ארי: אני יכולה להעיד את זה.

<טלי לב-ארי: אני כותבת אותה ממש בימים אלה.

<טלי לב-ארי: אני חושבת שיש משהו ביכולת להגיע, בעיקר בקיץ, לזירות שהן יותר מותאמות לנוער דווקא כי אנחנו יודעים שקיימים מועדונים ודווקא כי אנחנו יודעים מה הן התשתיות שפועלות ברשויות המקומיות, והמטרה היא באמת להצליח להגיע לאותם מקומות בהם אין אפשרות או שלרוב לא באמת מגיעים אליהם בימים רגילים או שגרתיים.

<טלי לב-ארי: אני חושבת שזו ההתאמה ושזה קצת יותר fine tuning לעניין החופש הגדול בכלל ולצרכים של החופשה.

<טלי לב-ארי: אני רוצה להתייחס דווקא לעניין העולים, כי ביקשת ואתן משפט אחרון לעניין הזה.

מוחמד ברכה: אני אמרתי "ערבים ועולים", אבל כולם רוצים לדבר על העולים.

<טלי לב-ארי: אני אדבר גם על ערבים, אבל, לצערי, אין לי פה אמירות חגיגיות.

<טלי לב-ארי: לעניין העולים אנחנו מפעילים תכניות בשיתוף משרד הקליטה כמובן, שמטרתן בעיקר לשים את כל הנושא, וכמובן עם הרשות, ולשים את כל המצע, גם של האינפורמציה וגם של החשיבה ותהליך קבלת ההחלטה – ואת קראת לו אסרטיביות ואני מסכימה – לעניין של "אני בתוך סיטואציה".

<טלי לב-ארי: הקבוצות פועלות בפרישה יפה ויקרה במקומות שבהם יש עולים.

<טלי לב-ארי: אני יכולה להגיד שניסיון להחיל את הדגם הזה בקבוצה דוברת ערבית במרכז הארץ, לצורך העניין, לא ממש צלחה.

<טלי לב-ארי: אני מאד מקווה שבשנה הבאה, כשאנחנו נשב פה, אנחנו נצליח להכניס - - -

מוחמד ברכה: תתייעצי עם האדם שיושב לשמאלךְ.

<טלי לב-ארי: אני לא רק אתייעץ.

<טלי לב-ארי: אנחנו באמת נעשה שיתופי פעולה, כי אנחנו הצלחנו – ולצורך העניין אני אוכל לדבר על העיר לוד – השנה סוף-סוף לגבש את כל בעלי התפקידים, ואני מאד מקווה שאנחנו נצליח באמת לעשות shifting אחר לעניין הזה.

<יוסי הראל-פיש: נעשה מחקר הערכה לראות את האפקטיביות של התכנית הזאת?

<טלי לב-ארי: אני לא יודעת לענות לך.

<טלי לב-ארי: אני חושבת שלא.

<טלי לב-ארי: אני רק יכולה להגיד לך שהדיווחים המאד סובייקטיביים של כל מי שמשתתף בהם, שזה גם ההורים וגם בני-הנוער - - -

<יוסי הראל-פיש: כדאי לחשוב על זה, כי אם אנחנו רוצים ללמוד מהצלחות אנחנו חייבים לתעד את ההצלחה.

<טלי לב-ארי: אני מסכימה אתך לגמרי.

מוחמד ברכה: מר ציגלברג, אתה לא רוצה לדבר היום?

<זאב ציגלברג: לא.

<זאב ציגלברג: זה לא דיון בנושא אכיפה, כך שאין לנו מה להוסיף.

<זאב ציגלברג: אנחנו מתמודדים כל השנה, ואין לנו תכניות מיוחדות לאוכלוסיות מסוימות.

מוחמד ברכה: אני שאלתי אותך רק מטעמי נימוס.

<זאב ציגלברג: אנחנו באנו היום לסיפתח מטעמי נימוס.

מוחמד ברכה: ברוכים הבאים תמיד.

<זאב ציגלברג: ברוכים הנמצאים.

מוחמד ברכה: דוקטור אריאלי ממשרד הבריאות, בבקשה.

<מיקי אריאלי: ראשית, אנחנו מברכים על כך שחזרת אלינו.

<מיקי אריאלי: שנית, היום, אנחנו אגף אכיפה – ואני מודה לכם עוד פעם על המאמץ – מיחידה שהיו בה מיקי ועוד בן-אדם.

<מיקי אריאלי: שלישית, זה באמת עוד דבר אחד שאני חייב להגיד עליו: נושא שיתוף פעולה – זה בדיוק מה שהרשות אמרה – אנחנו ראינו את זה, באמת את המודל הזה על שינוי הפקודה לסמים מסוכנים.

<מיקי אריאלי: אני חייב להגיד שזו היתה עבודה בין-משרדית נהדרת.

<מיקי אריאלי: ברוך השם, אנחנו מתחילים לראות תוצאות מהסיפור הזה עם הפקודה, וזה ייתן למשטרה וגם לנו כלים כדי להתמודד עם חומרים חדשים באותו יום.

מוחמד ברכה: שינוי בחקיקה בכל מה שקשור להגדרת החומרים – זה מספק עכשיו?

<יאיר גלר: כן.

<מיקי אריאלי: המודל שאנחנו הבאנו היה מודל אנגלי, זאת אומרת יום למחרת שאנחנו רואים חומרים חדשים יחד אתנו או יחד עם הרשות ויחד עם המשטרה אנחנו כותבים חוות דעת והמנכ"ל שלי יכול להכניס לתקופה של שנה בתוך הפקודה ולתת כלים מידיים.

מוחמד ברכה: יפה.

<מיקי אריאלי: מה שכן מדאיג אותי, ואת זה אני כן רוצה להגיד, וגם זה עם נוער, שהייתי רוצה לראות דבר ראשון את הנושא של סטרואידים אנבוליים שהוא לא בתוך הפקודה לסמים מסוכנים.

<מיקי אריאלי: אבל, זה בחדרי כושר.

<מיקי אריאלי: אנחנו רואים תופעות קשות מאד, ודווקא בתקופת הקיץ וכל זה הם רוצים להיות כך.

<מיקי אריאלי: אנחנו באמת חייבים, והייתי רוצה לראות שהוועדה אחר כך גם תתמודד עם זה.

<מיקי אריאלי: אנחנו מתחילים לראות במיוחד דווקא במגזר את הנושא של תוספי תזונה שיש בהם חומר פעיל, ממריצים, שמוברחים לישראל.

<מיקי אריאלי: יש לי קרוב ל-20 נשים צעירות מנצרת ומכל מקום אחר שמאושפזות בגלל בעיות פסיכיאטריות מהכדורים האלה.

מוחמד ברכה: כדורים או תוספת?

<מיקי אריאלי: כדורים.

<מיקי אריאלי: זה כאילו תוסף תזונה שיש לו חומר פעיל תרופתי הדומה לאמפטמין.

<מיקי אריאלי: את זה גם הייתי רוצה.

<מיקי אריאלי: דבר אחר בעבודה עם נוער זה נושא סמי תרופות, סמי מרשם, לשימוש לרעה.

<מיקי אריאלי: אנחנו יודעים את זה מבתי-המרקחת.

<יוסי הראל-פיש: ריטלין.

<מיקי אריאלי: מריטלין ועד כל דבר אחר ועד טוסופדרין.

<מיקי אריאלי: חייבים להתמודד גם עם זה.

<מיקי אריאלי: דבר אחרון הוא בעצם נושא העישון.

<מיקי אריאלי: אנחנו אחראים גם על נושא עישון.

<מיקי אריאלי: זה באמת הנושא של המסגדים.

<מיקי אריאלי: לפי הדו"ח האחרון, שהבנתי שהוא דו"ח העישון, שהשרה שלי הביאה, למגזר יש בעיה קשה ביותר מבחינת הנושא.

<מיקי אריאלי: אנחנו נהיה אחראים על אכיפה, אבל אנחנו היינו רוצים באמת לראות בתוך האוכלוסייה איך בעצם לתת.

<מיקי אריאלי: זו באמת בעיה קשה.

<מיקי אריאלי: גם מבחינת האכיפה ומבחינת האזור שם, יש להם בעיה קשה מאד מבחינת אכיפה של עישון.

<מיקי אריאלי: אנחנו נעזור להם מבחינת הסיפור הזה.

<מיקי אריאלי: זה הכל.

מוחמד ברכה: ג'לאל, אתה רוצה להשלים?

מוחמד ברכה: אחר כך ידברו לגבי באר-שבע, ובזה נסיים.

<ג'לאל בנא: אדבר על הפעילות שאנחנו עושים בשפה הערבית שמיועדת לאכיפה הערבית.

<ג'לאל בנא: מבחינת פרסום, במהלך השנה האחרונה עלינו בשני קמפיינים ייעודיים שהופקו במיוחד לחברה הערבית.

<ג'לאל בנא: הייחוד בקמפיין הזה הוא שהוחלט לקחת להקת ראפ ערבית מהצפון.

<ג'לאל בנא: הופקו סרט ושיר במיוחד בשפה הערבית.

<ג'לאל בנא: השיר נכתב במיוחד אחרי שהיתה ישיבה עם אנשי מקצוע ערבים.

<ג'לאל בנא: הקמפיין עד עכשיו נמצא בשלושת אתרי האינטרנט המובילים בשפה הערבית.

<ג'לאל בנא: יש לנו תוצאות.

<ג'לאל בנא: באופן אישי, כאיש מקצוע, הופתעתי מהחשיפה שקיבל הקמפיין.

<ג'לאל בנא: לגבי יחסי הציבור וההסברה, אנחנו בקשר ישיר בשני מישורים: גם מול המתאמים שהם עובדי הרשויות המקומיות ושייכים מקצועית לרשות למלחמה בסמים, וגם עם אנשי הרשות למלחמה בסמים כאנשי מקצוע.

<ג'לאל בנא: משם אנחנו שואבים את המידע ודואגים להעביר אותו לציבור ולתקשורת הערבית.

<ג'לאל בנא: אנחנו מנהלים גם את דף הפייסבוק, ומשם אנחנו גם מנהלים דו-שיח גם עם הורים וגם עם צעירים שפונים אלינו.

<ג'לאל בנא: אחרי שהם פונים אלינו, אנחנו מפנים את השאלות לאנשי המקצוע ומשיבים להם על השאלות והבירורים.

<ג'לאל בנא: תודה.

<שמואלה קושניר: באר-שבע באמת מייצגת עיר גדולה.

<שמואלה קושניר: בעצם, כל מה שכולם דיברו עליה קורה גם בעיר שלנו.

<שמואלה קושניר: מאד התחברתי לדברים שלךְ.

<שמואלה קושניר: אני חושבת שגם באר-שבע, עם כל האלטרנטיבות שהיא מציעה מבחינת בילוי וכו', לא פסחה על העניין של להכניס מדריכי נוער כמו שפעם היו מדריכי רחוב.

<שמואלה קושניר: בעצם, אנחנו מגייסים הרבה סטודנטים שהם מתנדבים או מילגאים מסוג כזה או אחר.

<שמואלה קושניר: הם מגיעים לכל שכונה בבאר-שבע במהלך כל יום בשבוע, כולל תגבור של רביעי, חמישי ושישי, ובעצם יוצרים דיאלוגים.

<שמואלה קושניר: אנחנו מקווים שהם יהפכו להיות דמויות משמעותיות ומודלים לחיקוי עבור בני-הנוער.

<שמואלה קושניר: שאלת אותי שאלה לגבי תעסוקה.

<שמואלה קושניר: דרך יריד התעסוקה העירוני שהתקיים וגם דרך עבודה שלנו מכוונת לעניין, אנחנו הצלחנו להשיג לבערך כמאה בני-נוער עבודה שזה מספר מאד קטן.

<שמואלה קושניר: אנחנו צריכים להעצים ולעזור הרבה יותר.

<שמואלה קושניר: אני לא מדברת על נוער שההורים יכולים לסדר לו עבודה או על מפעלים מעסיקים ילדי עובדים וכו', מה שמקובל אצלנו, אלא על בני נוער שאנחנו בחרנו אחד אחד.

<שמואלה קושניר: זה נוער בסיכון.

<שמואלה קושניר: רצינו לתת לו אלטרנטיבה בעיקר בשעות היום וגם בשעות הערב בעבודה עם שכר.

מוחמד ברכה: תודה.

מוחמד ברכה: רצית להוסיף?

<מיכל זקסנברג: רציתי לומר רק מלה: חלק מאד גדול מהעישון ומהשתייה קורה בבתים, שם האלכוהול יותר זמין לילדים חנם אין כסף.

<מיכל זקסנברג: לכן, אני אומרת שהעבודה הנכונה – מה שכאן עם החבר'ה הצעירים אומרים ואני מאד מסכימה – והעבודה האמתית צריכה להיות מתמשכת בבתים, ואיכשהו לגייס את ההורים כשותפים לשיח הזה.

<מיכל זקסנברג: זה לא שיח רק של "אל תעשה", אלא: מה קורה?

<מיכל זקסנברג: כמה אלכוהול נמצא בבית וזמין?

<מיכל זקסנברג: כמה כסף נותנים לילד?

<מיכל זקסנברג: על מה הכסף הולך?

מוחמד ברכה: כמה ההורים שותים.

<מיכל זקסנברג: כמה ההורים שותים, שזה מודלינג, וגם מעשנים לפעמים.

<מיכל זקסנברג: כל הדברים האלה הם תהליך של חינוך של חברה שאנחנו צריכים כל השנה לעבוד על זה.

<מיכל זקסנברג: כמו שאתה אמרת, זה לא משהו בשבוע האחרון לפני החופשה.

<מיכל זקסנברג: זה תהליך שצריך לדבר אתו ולדבר אותו נכון כך שנערים ירצו להקשיב, ולא רק מהמקום של "לא, לא, לא" אלא מה כן, מה יש לך בחיים שלך ומה אתה רוצה בחיים שלך.

<מיכל זקסנברג: אני חושבת שהמסר החינוכי צריך ללוות את העטיפה החיצונית.

מוחמד ברכה: רבותי, אני מאד מודה לכולם.

מוחמד ברכה: לפני שאנחנו מתפזרים, אני רוצה להגיד כמה מלים.

מוחמד ברכה: ראשית, הרושם הוא שנעשית עבודה טובה.

מוחמד ברכה: אני מברך את כל אלה שעושים במלאכה.

מוחמד ברכה: מר גלר, אני עדיין מזהה שהחיבור בקצוות, אם זה בהתחלה ואם זה בסוף, עדיין חלש בין הגורמים השונים.

מוחמד ברכה: נכון שהרשות היום היא תחת חסות המשרד לביטחון פנים, אבל היא גם נוגעת למשרד הרווחה, למשרד הבריאות ולמשרד החינוך כמובן, ועל אחת כמה וכמה כשמדובר בנושאים שקשורים בתלמידים ובנוער אני חושב שהחיבור צריך להיות יותר חזק.

מוחמד ברכה: הרושם שלי, ויכול להיות שאני טועה, הוא שיש משהו רופף באיזה שהוא מקום בקשר ובמגע בין הגורמים השונים.

מוחמד ברכה: לדעתי, מי שאמור להיות ראש המערכת בכל מה שנוגע לנושא שאנחנו מדברים עליו ושצריך לפרוש את כנפיו לכל המקומות זה הרשות.

מוחמד ברכה: אני מקווה שהדברים נעשים או ייעשו.

מוחמד ברכה: שנית, קיבלתי פתק שמהמרכז לשלטון מקומי מוסרים שהם לא הגיעו כי יש להם ועידה גדולה בתל-אביב.

מוחמד ברכה: דווקא בדיון הזה הנוכחות שלהם היתה מאד חשובה.

מוחמד ברכה: בימים רגילים של לימודים אנחנו פונים למשרד החינוך, ואז יש לנו את הכתובת.

מוחמד ברכה: פה משרד החינוך יפעל דרך הרשות.

מוחמד ברכה: הרשות למאבק בנגע הסמים – זה דרך הרשות המקומית, משרד הבריאות – דרך הרשות.

מוחמד ברכה: לכן, בכל מה שקשור לחופש הגדול, נושא הדיון, אני חושב שהנוכחות שלהם והתפקיד שלהם קריטיים.

מוחמד ברכה: על כן, אנחנו נוציא מכתב לראש מרכז השלטון המקומי על מנת להביא בפניו את הדברים שנאמרו ושאנחנו מצפים לשיתוף פעולה, לתפקיד פעיל וגם לנוכחות של המרכז בוועדות.

מוחמד ברכה: גברתי, הבנתי את מה שאמרת בכל מה שקשור לזה: לאורך כל השנה אנחנו מחנכים.

מוחמד ברכה: אני חושב שצריך לייצר משהו מיוחד.

מוחמד ברכה: אמרו התלמידים שזה לא מספיק.

מוחמד ברכה: אבל, בחינוך לאורך כל השנה נגד השימוש בסמים, באלכוהול וכו' אני חושב שיש מקום לייצר אפילו מסגרת של כמה ימים לפני החופש ולתת להם הרגשת חינוך – הם יוצאים אוטוטו למשהו, ואז לתת להם משהו מרוכז – כך ששנת הלימודים לא תסתיים בבחינה אלא במשהו כך שיהיה בידיהם חומר הסברה, נגישות לעמודים בפייסבוק או באינטרנט שיכולים להדריך אותם ולשאול אותך, וגם למחנכים.

<מיכל זקסנברג: יש.

<מיכל זקסנברג: זה קורה.

<מיכל זקסנברג: זה קורה.

מוחמד ברכה: זאת אומרת, הדבר הזה קיים, אבל נראה לי שהקשר לא קיים.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה חבל.

מוחמד ברכה: זה פשוט בזבוז.

מוחמד ברכה: אני מזהה שיש בעיה של נגישות הנוער להסברה.

מוחמד ברכה: אתם מגיעים לאלה שאתם מגיעים, והסקירה היתה מאד מאלפת, אבל בסופו של דבר אנחנו מדברים על מאה וגם על מאות ועל אלף וכו' ועדיין אנחנו מלקטים בקצוות.

מוחמד ברכה: אני לא יודע איך, אבל ראשי המקצוע צריכים לייצר מצב של נגישות רחבה יותר לחומר ההסברה לכלל הנוער והצעירים.

מוחמד ברכה: דובר כאן על הקייטנות.

מוחמד ברכה: כפי שנאמר על-ידי נציג משרד החינוך, כל קייטנה חייבת אישור של משרד החינוך.

מוחמד ברכה: אני חושב שכל קייטנה שמקבלת אישור צריך להעביר את פרטיה לרשות כדי לספק לה חומר או לספק קשר בין הרשות לבין אותה קייטנה.

מוחמד ברכה: לדעתי, מדובר כאן על אלפים רבים.

מוחמד ברכה: אני יודע שלמשל בקרב הציבור הערבי יש אלפים רבים שהולכים לקייטנות.

מוחמד ברכה: אני לא מדבר על קייטנה של כיתה א', כיתה ב' וכו', אלא של נוער ונערים.

מוחמד ברכה: לפחות שיהיה להם במאגר את רשימת הקייטנות ומי הוא איש הקשר או אשת הקשר, ואז לייצר מצב של קשר יותר ישיר עם אותן קייטנות.

מוחמד ברכה: אני הייתי בדעה הזאת קודם ואני עדיין בדעה הזאת, ואני רוצה לחזור על זה.

מוחמד ברכה: בכל מה שקשור לנושאים שאנחנו מטפלים בהם כאן, אם זה קיץ ואם זה חורף, אני חושב שטוב ייעשה, מר גלר, אם תכנסו מועצת חכמים של תלמידים שיתכנסו שלוש פעמים בשנה.

מוחמד ברכה: תארגנו להם מקום.

<יאיר גלר: יש.

מוחמד ברכה: אנחנו שומעים את הדברים.

מוחמד ברכה: זה ממש מאלף, וזה מחמם את הלב.

מוחמד ברכה: אנחנו רואים מכאן, והם רואים את זה אחרת.

מוחמד ברכה: יתכנסו שלוש פעמים בשנה, ותארגנו להם איזו אכסניה שיישבו בה יומיים עם סדר-יום ושהם יקבעו את סדר-היום.

מוחמד ברכה: תבקשו, אם אתם רוצים, את העצה שלהם לגבי נושא כזה וכזה ואיך אנחנו מטפלים בו.

מוחמד ברכה: ואז, ידברו ויוציאו כמה דברים.

מוחמד ברכה: אם יתאימו – תשתמשו בהם, ואם לא יתאימו – לא תשתמשו בהם.

מוחמד ברכה: אני מציע שכן תשתמשו בהם.

מוחמד ברכה: אני חושב שהדברים שנאמרו ונאמרים הם דברים חשובים.

מוחמד ברכה: זו מועצת חכמים של נוער.

מוחמד ברכה: זה גם נושא צפייה לנושא הזה בעין - - -

<טלי לב-ארי: סנהדרין.

<גלעד היימן: סנהדרין הצעירה.

<יאיר גלר: אבל, אני מסכים שצריך אולי לעשות להם ניתוק יום אחד או יומיים רק לנושאים האלה, כי את המפגשים הקבועים יש לנו אתם.

מוחמד ברכה: לא.

מוחמד ברכה: שהם יישבו בינם לבינם.

מוחמד ברכה: אתם לא תהיו.

מוחמד ברכה: הם יתנו להם ניירות בסוף או דף.

<יאיר גלר: הבנתי.

<יאיר גלר: אין בעיה.

מוחמד ברכה: אנחנו נשקול בוועדה לקיים סיור בימים הקרובים בתיאום עם הרשות כדי לראות איך העבודה מתנהלת במוקדים מסוימים, אם זה בחופים ואם זה בקייטנות.

<יאיר גלר: בסדר גמור.

מוחמד ברכה: זה גם ייתן לנו אפשרות לראות את זה ישירות.

מוחמד ברכה: בכל זאת אחזור על נושא המידע בערבית.

מוחמד ברכה: אוקיי, מתקדמים אבל בקצב של נמלה.

<גלעד היימן: לא.

מוחמד ברכה: לא?

<גלעד היימן: יש עוד מה לעשות.

<גלעד היימן: יש עוד הרבה מה לעשות.

<גלעד היימן: אני חושב שנמלים - - -

מוחמד ברכה: פיל.

מוחמד ברכה: לפעמים, הוא דוהר.

<גלעד היימן: איך שאתה רוצה, נלך על זה.

<גלעד היימן: אבל, יש עוד מה לעשות.

<גלעד היימן: אני מסכים שיש עוד מה לעשות.

מוחמד ברכה: חבר'ה, תודה.

מוחמד ברכה: בהצלחה לכולם.